PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 538. -Verònica. 



pecíol; flors d'un blau pàl•lid, petites, en raïms espicifonnes, axil•lars, general- 

 ment alterns, multiflors, densos; pedicels filiformes, peluts, drets, més curts 

 que el calze i que la bràctea; calze pelut, amb quatre divisions lanceolades, 

 im poc desiguals; corol•la poc més llarga que el calze, estil tan llarg com la ccup- 

 sula, aquesta obcordato-triangular , un poc escotada, piloso-glandv.losa, molt més 

 llarga que cl calze. 



Y minor G. et G. — Fulles petites i estretes. 



Geografia. — Freqüent en llocs selvàtics de les muntanyes, des de la serralada litoral fins 

 a les valls pirenenques. La y ininnr G. et G., que al nostre entendre no és sinó una forma o 

 raça alpina, a Núria (Sen.!). — Abr.-Jul. 



V. Assoann 



1,967. — V. Assoana Willk.— V. tenui- 

 fólia Asso 



(dedicada per Wülkomui al cèlebre botànic ara- 

 gonès Ignacio de Asso, que descriví V espècie en 

 el segle xviii; tenuifolia, per les divisions joliars 

 molt fines.) 



Perenne, de rizoma llargament serpente- 

 jant, íiliforme, generalment multicaule, amb 

 tiges d' 1-3 dm, erecto-ascendents, primes, for- 

 tes, lodones, atropurptíries per la dessecació, 

 crispato-pubèrules, nues inferiorment, fullo- 

 ses a la part superior; julles bipinnatisectes, 

 de segments linears, obtusos, revoluts pel marge en dessecarse, les inferiors 

 linears, enteríssimcs, i totes oposades; flors d'un blaii viu, grans, en raïms 

 espiciformes, axil•lars, oposats, curts, densos, sostinguts per llargs pedun- 

 cles, amb les bràctees inferiors tripartides i les superiors enteríssimes; pedi- 

 cels filiformes, drets, pubèruis, de doble llargada que el calze i les bràctees; 

 calze de cinc divisions molt desiguals, glabrcs, totes linears, o les majors bi- o 

 trífides; corol•la 3 vegades més llarga que el calze; estil filiforme, flexuós, tan 

 llarg com la càpsula, aquesta obcordada, glanduloso-pubèrula, escotada, de 

 doble llargada que el calze, tetrasperma, coronada per l'estil persistent, reflex. 

 ,3 Cadevallii Pau — Segments de les fulles capil•lars, sèpals freqüentment 

 tripartits, flors més grans, planta glabrescent. 



Geograjia. — Boscos muntanyencs ; Al cim del Montcau, sobre Ordal; Plana d'Ancosa, 

 cap a S. Magí; Bages, prop de Sallent; Montserrat, cap a S. Miquel. = Alt Bergadà(Puj. C.!), 

 Miracle (Marcet), Prats de Llussanés, a la Font Salada de Vic (Vay.), Guardiola, de Bages 

 (Font!), Cardona (Riva), Garrigues (Gonz.i), Prats de Rei (Puigg.!). La var. Cadevallii Pa^u, 

 als boscos del Cairat immediats a La Puda de Montserrat. — Maig-Juny. 



244 



