PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies, 



G. 538. -Verònica. 



subllcnyoses a la basc, per les fídles lanceoladcs o lanccolato-linears, de marge 

 4: revolut, atenuades en curt pecíol, quasi enteres, pel calze i la càpsula 

 glabres i la corol•la d'un blau pàl•lid, a vegades rosada o blanca, amb tots els 

 lòbuls obtusos. Es planta més peluda, de íiorescència més precoç que el tipus. 



Geografia. — Pastures i costers secs de les muntanyes. Per a nosaltres és problemàtica 

 l'existència d'aquesta planta a Catalunya, car lots els exemplars que figuren a l'Herbari de 

 Cosla tenen el calze visiblement peslanyós i corresponen a la V. Teiicvium. No obstant, 

 entre les veròniques pentasèpales que recollírem a Núria, remeses després a Watlz per Pau, 

 sembla que hi figura la V.prosíiata L. k ella sembla també pertànyer un exemplar de calze 

 quasi totalment glabre recollit per Llenas a Vilamòs (Vall d'.Aran). — Juny-Jul. 



1,970. —V. montana L. 



(per fer-se a les ))mntanyes.) 



Perenne, amb la tija d' 1-4 dm, prostrato- 

 radicant a la base, priïna, feble, peluda; fulles 

 ovades, obtuses, blanes, peludes, llargament 

 peciolades, fortament dentato-serrades; flors 

 d'un blau pàl•lid, mitjanes, en raïms axU'lars 

 oposats alterns, pauciflors, molt clars, sobre 

 peduncles iiliformes, drets, peluts; pedicels 

 subcapil•lars, drets o estesos, peluts, 2-3 vegades 

 més llargs que el calze i que la bràctea, molt 

 petita i linear; calze pelut, amb 4 divisions 

 oblongues, obtuses, poc desiguals, pestanyoses; corol•la quasi de doble llargada 

 que el calze; estil tant o més llarg que la càpsula, aquesta gran, comprimida, 

 més ampla que alta, alada, escotada a la base i a l'àpex, denticulato-pestanyosa, 

 biscuiel•liforme, molt més llarga que el calze, polisperma, amb llavors planes. 



V. montana 



Geografia. — Boscos humits de les muntanyes : La 

 Cellera (Cod.!); als Pireneus, cap a Baget. Monàs, Corb, 

 S. Valentí. Olot, Guilleries, Montseny. Talaixà, Sus- 

 queda, Montsoliu (Vay.), Luchon, Sobrebanyeres, Vall 

 de l'Hospital de Benasc (Zett., Bub.), Fos, Artiga de 

 Lin, Coll de Bareges, Liat (C. et S.). — Maig-Jul. 



1,971. —V. Chamaedrys L. 



(és la Chamaedrys spuria min or rotundifolia, 

 de Bauhin, i d'ací prengué Linné el mot espe- 

 cífic.) 



Perenne, de rizoma prim, llargament serpen- 

 tejant, ramificat, amb la tija de 2-4 dm, pros- 



246 



