PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 538. -Verònica. 



1,973. —V. hederifólia L. 



(per Ics fulles que recorden les de ^'Hedera, l' cura.) 



Anual, amb la tija d 1-5 dm, ajaguda, rami- 

 íicada des de la base, difusa, peluda, feble; 

 fulles suborbiculars, ■palmaHlohadcs (de 3-5 lò- 

 buls obtusos), llargament peciolades, subcar- 

 noses, peludes, les caulinars alternes; flors d'un 

 blau pàl•lid blanquinós, petites, axil•lars, so- 

 litàries, sobre peduncles filiformes, peluts, més 

 llargs que les fulles, a la li recorbats, reflexos; 

 calze amb 4 divisions ovato-cordifornics, acumi- 

 nades, pestanyoses, dretes i sortides fels costats 



formant un calze aparentment quadrangular; corol•la més petita que el calze; 



estil de o'5 mm, càpsula subglobulosa, quadrilobulada, glabra, poc escotada, quasi 



ioual ai calze, de cel•les 1-2 spermes, amb les llavors grosses, negres, pelviformes, 



rugoses. 



V. hederifólia 



Geografia. -Freqüent als sembrats i terres de conreu arenoses de tot el país. - Març-Oct. 



1,974. — V. pérsica Poir. 

 mii Ten. 



V. Buxbau- 



(per haver-la trobada a Pèrsia; dedicada per Te- 

 norc a J, C. Buxbaum, botànic saxó del se- 

 gle XVIII.) 



Anual, amb la tija de 2-5 dm, ajaguda, di- 

 fusa, molt ramificada des de la base, radicant 

 en els primers nusos, peluda; fulles ovato-cordi- 

 formes, fortament dentades, curtament pecio- 

 lades, glabrescents, les inferiors oposades, les 

 altres alternes; flors d'un blau bonic, grans, 

 axil•lars, solitàries, sobre peduncles filiformes, 

 pubescents, 1-3 vegades més llargs que les fulles, a la fi recorbades, reflexes; 

 calze glabrescent, amh quatre divisions lanceolades , subpestanyoses , divergents de 

 dues en dites, la corol•la més llarga que el calze; estil de 2 mm, càpsula reni- 

 forine, comprimida, carenada, reticulada, amplament escotada, pubescent, pes- 

 tanyosa, de lòbuls molt divergents, i cel•les polispermes, am.b les llavors peti- 

 tetes, pelviformes, lugoses. 



V. pèrsics 



248 



