FLORA DE CATALUNYA 



Escrofulariàcies. 



G. 538. -Verònica. 



Geografia.— Camps cultivats, vores de camins i llocs herbosos : Abundant al litoral; 

 Vallès: Montcada, Ripollet, Rubí, Terrassa, remuntant fins a dessota el Monestir de Mont- 

 serrat. == Miracle (Marcet); Vall d'Aran, cap a Luchon (Zett.), Cierp, r. (C. et S.).— Març- 

 Maig. 



1j975 ~~ V- agrestis L. 



(per fer-se en els camps.) 



Anual, amb tiges d' 1-3 dm, ajagudes, rami- 

 ficades des de la base, difuses o ascendents, 

 pubescents; fulles d'un verd clar, ovato-cordi- 

 formes, íistonades, pubèrules, breument pecio- 

 lades; flors d'un blau molt pàl•lid, amb el pètal 

 inferior blanquinós, petites, axil•lars, solità- 

 ries, sobre peduncles filiformes, pubèruls, quasi 

 iguals a les fulles, a la fi recorbats, reflexos; 

 calze amb quatre divisions ovato-oblongues , ob- 

 tuses, pestanyoses, la corol•la no més llarga que 

 el calze, estil que no sobresurt de V escotadura de la càpsula, aquesta piloso-glan- 

 dulosa, un poc reticulada, de lòbuls inflats, no divergents, escotada, més llarga 

 que el calze, de cel•les 4-6 spermes, amb les llavors pelviformes. 



Geografia. — Prats de Molló (Gaut.), bastant comú als camps cultivats i valls inferiors 

 del Pireneu central (Zett.), zona inferior de la Vall d'Aran, Fos (C. et S.). — Març-Oct. 



V. agrestis 



l'estil 

 ampla 



1,976.— V. polita Fr.— V. dídyma Ten. 



(polita, del llatí politus, polit, perquè, com- 

 parada amb l'anterior, és com si, polint-la, li 

 haguessin tret bona part de la vesHdura de les 

 fulles; didyma, del grec §i§d[j.oç, doble, pels dos 

 lòbuls de la càpsula.) 



Considerada per Rouy com a subesp. de 

 l'anterior, i com una simple varietat per Fiori, 

 se'n diferencia per les fulles d'un verd fosc, pels 

 peduncles més curts que les fulles, pels sèpaïs 

 ovats, ordinàriament aguts, glabrescents, ner- 

 vuts, per la corol•la d'un blau viu, unicolor; per 

 ostensiblement sortit de l'escotadura de la càpsula, i per l'escotadura 



Geografia. — Comuna, als camps, horts i vinyes de tol el país, des del litoral al Pireneu 

 Febr.-Oct. 



249 



