PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 538. -Verònica. 



1,977.— V. triphyllos L. 



(és la Alsine triphyllos caerulea, de Bauhin, i 

 la Elatine triphyllos, de la Historia generalis 

 plantarum, noms que al•ludeixen a les fulles 

 caulinars, en llur major part, profundament tri- 

 sectes.) 



Anual, amb tiges de 2-5 dm, dretes o ascen- 

 dents difuses, pubescents, glanduloses, gene- 

 ralment ramiftcades, de branques esteses; fulles 

 d'un verd fosc, subcarnoses, piloso-glanduloses, 

 les basilars ovades, enteres, peciolades, les cau- 

 linars palmatiscctes, de 3-5 segments oblongs o 

 espatulats, sèssils, les superiors bi- tripartides; flors d'un blau viu, en raïms 

 terminals, drets, fluixos, fuUosos, sobre peduncles filifomies, pubescents glan- 

 dulosos, ascendents, més llargs que el calze i que les bràctees; calze amb 

 quatre divisions quasi iguals, cspatulades, glanduloses, i corol•la més curta 

 que el calze; estil d'i mm, que sobresurt de l'escotadura de la càpsula, aquesta 

 suborbicular , inflada a la base, comòrimida superiorment, piloso-glandulosa, 

 més curta que el calze, de cel•les polispermes, amb les llavors pelviformes. 



V. triphyllos 



Geograjia.— Camps pedregoses, humils, de la zona superior: S. Joan de les Abadesses, 

 Camprodon, La Cerdanya (Vay.), Puigcerdà (Soulié, in Hb. Cad.!), Prats de Molló (Gaut.). 

 — iMarç-Maig. 



V. praecox 



1,978. — V. praecox All. 



(per florir precoçment, en començar la prima- 

 vera.) 



Anual, amb tiges de 5-20 cm, dretes o ascen- 

 dents, fortes, ramificades, de branques ascen- 

 dents, pubescents glanduloses; fulles verme- 

 lloses pei sota, les basilars i les caulinars, ovato- 

 cordiformes, peciolades, pubescents, poc o gens 

 glanduloses, irregularment i fortament fistona- 

 des, les superiors ovato-oblongues ; flors d'un blau 

 viu, en raïms terminals, fluixos, bracteolats; 

 peduncles íihformes, piloso-glandulosos, drets, 

 quasi iguals a les bràctees, un poc més llargs que el calze, aquest piloso-glan- 

 dulós, amb quatre divisions un poc desiguals, oblongues, i la corol•la un poc més 



250 



