PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 538- -Verònica. 



vis, oposades, pubescents, les inferiors ovades, peciolades, les caiUinars ovato- 

 cordiforme^í, sèssils; flors d' un blau pàl•lid, petites, en llargs raïms terminals, 

 fluixos, bracteolats; pedicels piloso-glandulosos, molt curts, iguals a la mei- 

 tat del calze, bràctea inferior tan llarga com la flor; calze piloso-glandulós , 

 de quatre divisions molt desiguals, lanceolato-linears i corol•la més curta que el 

 calze; estil inclús, igual, a tot tirar, als 3/4 de l'escotadura, i càpsula obcordi- 

 forme, comprimida, pestanyosa, profundament escotada, més curta q.ie el calze, 

 de cel•les polisperme's i llavors planes. 



Geografia. — Freqüent a les terres de conreu i llocs herbosos de tot el país, tins a Les 

 Agudes, del Montseny, i Núria. — Març-Maig. 



1,981. — V. verna L. — V. triphyllos 

 auct. cat. plur. non L. 



(per venir en temps de primavera, del llatí ver- 

 nus, primaveral.) 



Anual, amb la tija de 5-20 cm, dreta o ascen- 

 dent, simple o ramificada, pubescent, un poc 

 glandulosa a la inflorescència; fulles d'un verd 

 pàl•lid, oposades, les basilars ovades, atenuades 

 en pecíol, les caulinars sèssils, ovades, pinnati- 

 partides en 3-7 divisions desiguals, obtuses, 

 la terminal més gran, les superiors lanceolato- 

 linears, bracteïformes, flors d'un blau pàl•lid, 

 petites, en llargs raïms terminals, bracteolats, bastant densos; pedicels molt 

 més curts que el calze i que les biàctees, aquestes quasi iguals a les flors, drets 

 i glandulosos; calze piloso-glandulós, amb quatre divisions linears lanceolades, 

 desiguals, corol•la més curta que el calze; estil de o'5-i mm, ordinàriament més 

 curt que l'escotadura de la càpsula, aquesta obcordiforme, comprimida, glandu- 

 loso-pestanyosa, molt més curta que el calze, amb escotadura ampla i sinus ob- 

 tús, cel•les polispermes i llavors plano-convexes. 



3 polygonoídes Rouy— F. polygonoídes Lamk. — Fulles caulinars oblongues, 

 subenteres, raïm que comença quasi a la base de la tija. 



Geo^ra/za. — Pastures pedregoses, seques, de les altes muntanyes: Agudes del .Montseny. 

 = Bruguelades, S. Miquel Sulterra, S. Hilari, Ogassa, La Presta, Barragana, Pars!c-:la, Nú- 

 ria (Vay.), La Cerdanya (Gaut.). La ,3 polygonoídes Rouy, abundant als voltants del San- 

 tuari de Núria (Jul. 1907 Usi). — Juny-Jul. 



1,982. — V. Dillenii Crantz — V. verna L. var. longistyla Ces., 

 Pas. et Gib. 



(dedicada a J. J. Dillen, botànic del segle xxiii, cèlebre autor de la Historia 

 muscorum. 



V. verna 



252 



