FLORA DE CATALUNYA 



Escrof ulariàcies . 



G. 538-- Verònica. 



Molt semblant a l'anterior, amb la qual té gran afinitat. Se'n diferen- 

 cia perfectament per la tija més robusta, per les fulles basilars subpeciolades, 

 ovades, quasi enteres, les caulinars 3-5 partides, de divisions lanceolato-linears, 

 pels pedicels més llargs, quasi iguals al calze, aquest a penes més llarg que la 

 càpsula, per la corol•la igual o més llarga que el calze, per la càpsula suhor- 

 bicular (5 mm de diàm. en lloc de 4 mm d'ample per 3 d'alçada), superficial- 

 ment, no profundament, escotada, per V estil visiblement exert, 2-3 vegades més 

 llarg, i per les cel•les 9-12 spermes. Planta parum cognita, nova fi. Hisp. 

 (Pau, in litt.) 



Geografia. — Roques de Les Agudes del Montseny, 2 julii 1908 legi. 

 (Soulié, 3 juny de 1913). Cf. Notas fitogeogràficas críticas, 1909, p. 21. 



Al mateix lloc 



V. alpina 



IjQSs- — V. alpina L. 



(per viure als Alps i a altres muntanyes elevades 

 d'Europa.) 



Perenne, de rizoma prim i tija de 5-15 cm, 

 prostrato-ascendent, prima, pubescent, flui- 

 xament fullosa, amb les fulles ovades o el•líp- 

 tiques, subsèssils, enteres o superficialment 

 fistonades, glabrescents, oposades o les supe- 

 riors alternes, les del mig més grans; flors bla- 

 venques, petites, en raïm terminal pauciflor, 

 dens, curt; pedicels coberts de llargs pèls blancs, 

 llanosos, no glandulosos, drets, més curts que el calze i que les bràctees; 

 calze pelut, de quatre divisions el•líptico-oblongues, corol•la de doble llargada que 

 el calze; estil d' i mm, 2-4 vegades més curt que la càpsula, aquesta transovoide, 

 a penes escotada, piloso-glandiilosa, molt més llarga que el calze, de cel•les polis- 



permes i llavors plano-convexes. Planta que es 

 torna negra per la dessecació. 



Geograjia. — Pastures i roques ombrejades, humi- 

 des, de les altes muntanyes : Núria, a Fontnegra, Nou- 

 fonts; Puigllançada. = Altures de Cerdanya, Comabella, 

 Morens, La Tossa, Setcases, Costabona, Espinavell 

 (Vay.), Castanesa, Ports de la Picada i de Benasc 

 (Zeu.), Saburedo (Llen.!), Pla de Beret, Tredòs, Ruda 

 (C. et S.), Boet, d'Areo (Font!). — Juny-Ag. 



1,984. — V. serpillifólia L. 



(és la Verònica pratensis serpillifólia, de Bauhin, 

 així anomenada per les fulles, que recorden les 

 del Serpillum, el serpoll.) 



V, serpillifólia 



253 



