PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 538. -Verònica. 



divisions oblmigiícs, obtuses; corol•la gran, més llarga que el calze, estil tan llarg 

 com la càpsula, aquesta ovoide comprimida, un poc escotada, piloso-glandulosa, 

 jués llarga que el calze, polisperma, amb les llavors plano-convexes. 



Geografia. — Roques i pedruscall de les alies muntanyes : Coll de Jou, Coll de PaJ. = 

 Costabona, Espinavell. Rocabruna. Coral, Comabella, La Molina, de S. Marçal a Matagalls 

 (Vay.), de Setcases a Camprodon (Carbó!), Baga de Segalés, Font dels Moixons, prop de 

 Berga (Grau!), Malhivierno (Bofill), Prals-Balaguer (Gaut.). — Juny-Ag. 



V. saxàtilis 



1,988. — V. saxàtilis Jacq. — V. fruticans 

 Jacq., subesp. de l'anterior apudRouy.— 

 ^ pilosa G. et G. de l'anterior. 



(saxàtilis, perquè es fa a les roques; fruticans, 

 com en V anterior, per ésser poc molt llenyosa.) 



Molt afí de la fruticulosa, se'n diferencia es- 

 sencialment per la inflorescència coberta en 

 totes les seves parts de pèls articulats, no glan- 

 dulosos, per la corol•la més gran i d'un blau viu 

 amb la gorja purpúria, per la càpsula el•lip- 

 soide, més atenuada a Vàpex, no escotada. 



Geografia. — Roques de les altes muntanyes : Rocabruna, CoU^de Malrem a Costabona 

 (Vay.), Malhivierno (Bofill), de Costabona a la Vall d'Err (Gaut.), Ports de Benasc i de Vie- 

 11a, muntanya de Gausac, Coma Gireta, Colomers (Llen.!). cim del Port de la Picada i al 

 al peu del Port de Benasc (Zett.), Montartó. Salardú, La Picada (C. et S.), Areo, al Men- 

 teixo (Font!). — Maig-Jul. 



1,989. — V. bellidioídes L. 



(Bauhin l• anomenà Verònica alpina bellidis 

 folio, és a dir, amb fulles de Bellis, la margari- 

 doia, i s'hi conformà Linné.) 



Perenne, de rizoma gruixudet, i tija de 5-15 

 cm, dreta o ascendent, amb 1-3 parells de fu- 

 lles, pubescent a la base i piloso-glandulosa 

 més amunt, especialment a la inflorescència; 

 fulles basilars grans, transovades, atenuades 

 en pecíol, superficialment fistonades, en fals 

 rosetó, les caulinars petites, espatulades, fèssils, 

 piloso-glanduloses, per parells molt distants, 

 quasi enteres; flors d'un blau bonic, amb les anteres purpúries, en raïm termi- 



V. bcilidioides 



256 



