FLORA DE CATALUNYA 



Escrofulariàcies. 



G- 538.- Verònica. 



nal pauciflor, curt, dens; pedicels poc més curts que el calze i les bràctees; calze 

 piloso-glandulós, de quatre divisions obíongues, obtuses, i corol•la de doble llar- 

 gada que el calze; estil quasi la meitat més curt que la càpsula, aquesta gran 

 (7x4 mm), ovoide, comprimida, feblement escotada, quasi de doble llargada que 

 cl calze, de cel•les polispermes i llavors plano-convexes. 



Geografia.— P&siures pedregoses de les alies muntanyes: Núria, cap al Puiemal (Vav ) 

 Vall d'Err (Gaut.), cim del Port de Benasc(Zeu., Costa), Vall de Juela. Tredòs Ruda fC 

 el S.). — Juny-Jul. ^ ' 



1,990. 



Gouan 



-V. Gouanii Moretti — V. Ponae 



V. Gouanii 



(dedicada per Moretti al cèlebre botànic de Mont- 

 peller Antoine Gouan; i per Gouan al botànic 

 pretinneà Giovanni Pona, de Venècia.) 



Perenne, de rizoma llargament serpentejant 

 i tiges de 2-4 dm, ascendents, simples, pubes- 

 cents, fulloses, amb les julles ovato-cordiformes, 

 grans, primes, sèssils, pubèrules, nervudes, for- 

 tament serrades, que es tomen negres per la 

 dessecació; flors blaves d'un rosat violaci, en 

 raïm terminal llarg, lluix, bracteolat; pedicels 

 íiliformes, ascendents, pubescents glandulosos, com el calze i les bràctees, i 

 més llargs que aquestes, que són lanceolato-linears, 2-3 vegades més llargues 

 que el calze; aquest amb quatre divisions lanceolades, i la corol•la de doble llar- 

 gada que el calze, estil més llarg que la càpsula, aquesta obcordiforme, comprimida, 

 glabrescent, pestanyosa, un poc escotada, de doble llargada que el calze, un poc 



atenuada a la base. Planta semblant a la V. ur- 

 ticifolia, però d'inflorescència terminal. 



Geogra/ia. — Roques i boscos humits de les alies 

 muntanyes: Núria, al Bosc de la Mare de Déu, Coma 

 d'Eina; Puigllançada. = Mòlleres, Noufonts (Sen.), La 

 Molina, Solaneta de Cosiabona, Comabella (Vay.), Clot 

 de Segalés(Grau!), Puigmorens, Valls d'Eina i de Llo 

 (Gaut.), Port de Benasc (Zett.), Artiga de Viella, Aigua- 

 moix(Llen.!), Coll de Bareges, Montartó, Pla de Beret, 

 Tredòs (C. et S.). — Juny-Ag. 



1,991. — V. spicata L. 



(per tenir les flors en una inflorescència espici- 

 ""■ ^'•'^^^'• forme.) 



257 



