FLORA DE CATALUNYA 



Escrofulariàcies. 



G. 540. - Digitalis 



mes, glabres; divisions calicinals ovato-lanceolades, acuminades, dretes; co- 

 rol•la d'i'5-2 cm, d'un bru ferruginós, amb el marge pestanyes, groguenca a 

 la base, tacada de bru a l'interior, glabra, de tub molt arquejat, llavi supe- 

 rior escotat, l'inferior molt més llarg, càpsula bequeruda, glabra, reticulato- 

 venosa, amb les llavors oblongues, còncavo-con vexes, finament alveolades. 



Geografia. — Terrenys montuosos, pedregoses i àrids: Costes de Garraf (Salv.!), de Tor- 

 tosa (Webb); Roquetes, cap al Mont Caro i Ports de Beceit, Ports d'Horta, Montsant, La 

 Llena (Costa); Les Garrigues, a Almatret i Granadella (Gonz.!), roques de les muntanyes 

 de La Cènia (Llen.)- — Maig-Jul. 



1,994. — D. lútea L. 



(del llatí luteus, groc, pel color de les flors.) 



Sinonímia. — Didalera de S. Jeroni. 



Perenne, amb la tija herbàcia, de 3-8 dm, 

 dreta, simple, glabra, fullosa, de fulles mem- 

 branoses, oblongo-lanceolades, agudes, super- 

 ficialment i remotament serrades, glabres, 

 lluents per sobre, les inferiors curtament pe- 

 ciolades; raïm llarg, dens, multiflor, bracteolat, 

 °' '"'^^ de bràctees lanceolato-linears, més llargues 



que els pedicels filiformes, horitzontals i més 

 curts que el calze; aquest amb les divisions també lanceolato-linears, glabres 

 o un poc pestanyoses, i la corol•la d' 1*5-2 cm, d'un blanc groguenc, tubttloso- 

 claviforme, peluda per dintre, glabra per fora, amb el llavi superior bífid i l'in- 

 ferior poc més llarg; càpsula ovoide cònica, piloso-glandulosa, amb les llavors 

 un poc encorbades, acanalades pel ventre i alveolades per la testa. 



Geografia. — Paratges montuosos, selvosos, de tot el 

 país, des de la serralada litoral fins al Pireneu; tota la 

 Vall d'Aran (Llen.), Vall d'Arties (C. et S.). -Maig-Ag. 



i>995 — D. ambigua Murr. -D. grandi- 

 flora All. 



(per tenir caràcters que participen dels de l'es- 

 pècie que la precedeix i de la següent; grandi- 

 flora, perquè comparada amb la precedent és de 

 flors grans.) 



Perenne, amb la tija de yè dm, dreta, obs- 

 curament glandulosa a la base, coberta de pèls 



D. ambigua 



261 



