PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 541. -Euphrasia. 



Raça cúpraea Jord. — Tija d'un vermell negrós, robusta, ramiücada al mig, 

 de branques esteses, fulles d'un verd cuprós, estretes, consistents, de dents 

 cuspidades, bràctees molt obertes o recorbades, flors distants, freqüentment 

 vermelloses, espiga fluixa. 



Geografia. — Costers i pastures seques de les muntanyes : Freqüent al Pireneu oriental, 

 Ribes, Puigllançada, Pedró dels Quatre Batlles; Vall d'Aran (Costa, Compfi.!), de Tredòs a 

 Ruda (Llen.!), Salardú (C. et S.). La var. ramosissinia Schròt., als boscos de Ribes. = Ri- 

 poll, S. Feliu de Pallarols (Sen.!). La var. minuta Gremli, al Alontgrony (Sen.!). La raça 

 E. cupraea Jord., a Ribes. = Ripoll i Berga (Sen.!). — Jul.-Set. 



ijQQQ— E. Rostkoviana Hayne— E. of- 

 ficinalis L. 



(dedicada a Friedrich W, G. Rostkovius, metge 

 de Stettin, autor d'una monografia dels joncs, 

 mort en 1848.) 



Tija de 5-50 cm, dreta o ascendent, general- 

 ment ramificada, verda o vermellosa, coberta 

 de llargs pèls glandulosos , amb les fulles infe- 

 riors cuneïformes, obtuses, amb poques dents, 

 les superiors ovades, breument acuminades, amb 

 3-6 dents per banda, agudes, no arisfades; bràc- 

 tees semblants a les fulles caulinars, però més 

 amples i més curtes, espiga condensada, després allargada; flors sèssils, amb 

 el calze de 5-6 mm, no acrescent, piloso-glandulós, corol•la gran (10-16 mm), 

 acrescent, amb el tub marcadament exert, blanc, amb estries violades i la 

 gorja groga, els lòbuls del dos llavis escotats, càpsula de 5 mm, el•líptica, esco- 

 tada, igual al calze poc més llarga, breument peluda, pestanyosa. 



ò montana Chabert — E. montana Jord. — 

 Tija generalment simple, entrenusos més llargs 

 ■GrTA^^íi^^^ À4 ^-"^^r^ ^^^ ^^^ fulles, aquestes obtuses i amb dents ob- 



tuses, la majoria de les glàndules estipitades. 



Geografia. — Prats i pastures dels Pireneus: La Cer- 

 danya, a les Escaldes. = Sta. Magdalena, Puigsacau 

 (Vay.), Vall d'Eina (Gaut.), sobre Bielsa (Bub.), Bos- 

 sòst, Les Bordes, Vilamòs, Viella (Llen), Les, Salardú 

 (C. et S.). La 8 montana Chabert, a S. Hilari (Vay.), La 

 Cerdanya (Gaut.), Banos (Timb ). — Maig-Set. 



2,000. —E. alpina Lamk. 



(per viure als Alps i en altres muntanyes.) 



E Rostkoviana 



E. alpina 



266 



