FLORA DE CATALUNYA 



Escrofulariàcies, 



G. 54i.-Euphrasia, 



Tija de 5-20 cm, dreta o ascendent, quasi sempre ramificada inferior- 

 ment, amb les branques oposades, pàtulo-erectes, pubescent o glabra, no 

 glandulosa; fulles inferiors cuneïformes, obtuses, amb 1-2 dents obtuses per 

 banda, les altres, oblongo-cwieïfornies o bé ovato cuneïformes a la base, acu- 

 tiúscules, amb 2-6 dents per banda, llargament aristades, formant pinzell a 

 l'àpex de l'espiga, aquesta al principi densa, després no gaire allargada; flors 

 sèssils, amb el calze de 7-8 mm, poc acrescent, glabrescent, de lòbuls lan- 

 ceolato-acuminats, iguals al tub, la corol•la de 9-15 mm, acrescent, blava, amb 

 estries obscures, amb una taca groga al llavi inferior, aquest sortit, molt més 

 llarg que cl superior; càpsula de 6-7 mm, transovato-cuneïforme, més curta que 

 cl calze, escotada, breument pilosa, pestanyosa. 



Geografia. — Prats i pastures de les altes muntanyes: Montseny, als boscos immediats a 

 S. Marçal (vidu Pau). = La Cerdanya, fins als confins d'Andorra (Gaut.), Areo (Font); Vall 

 d'Aran, Liat (Timb.), Montgarri, Aiguamoix, Ruda, Pla de Beret (Llen.), Baguergue, Tre- 

 dòs (C. et S.). - Maig-Set. 



2,001. — E. hirtella Jord., raça de 

 l'E. tatarica Fisch. apud Rouy, var. de 

 TE. officinalis L. apud Fiori. 



(del llatí hirtus, pelut; com si diguéssim pe- 

 ludeta.) 



Tija de 5-25 cm, dreta, simple o ramificada 

 interiorment, branques pàtulo-ascendents, tota 

 coberta de pèls glanduloso'i , llargament esti- 

 pitats, amb les fulles i les bràctees d'un verd 

 grisenc, ovades o suborbiculars, de dents agu- 

 des, no aristades; espiga al principi condensada 

 i després de l'antesi no molt allargada, sempre 

 molt densa a l'àpex; calze de 4-5 mm, no acrescent, piloso glandulós, de lòbuls 

 ovato-aguts, quasi iguals al tub, corol•la petita (5-10 mm), poc o gens acrescent, 

 blanca, amb estries violades i una taca groga a la gorja, de tub incitis o poc 

 exert, lòbuls del llavi superior denticulats, càpsula de 4-5 mm, ovada o linear 

 ovada, igual al calze, un poc pestanyosa. 



£ polyadena Chab.; E. polyadena Gren. et Roux— Planta més petita, de tija 

 feble, prima, fulles menys amplament ovades, tub de la corol•la a vegades un 

 poc exert. 



E. hirtella 



Geografia. — Prats i pastures de les altes muntanyes: Montsoliu, altures de la Gabarra; 

 S. Hilari, abundant al bosc immediat a can Pallejà. = Montgrony; de Queralps a Núria 

 (Sen.i), Pla de Beret, Ruda (C. et S.). La e polyadena Chab., a Surroca, S. Feliu de Palla- 

 rols (Sen.), Pireneu oriental, Ariège (Rouy). — Juny-Set. 



267 



