PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies, 



G. 541. -Euphrasia. 



aristades; espiga condensada i després molt allargada, amb el calze de 4-5 mm, 

 poc acrescent, glahre, de lòbuls ovato-aguU, més curts que el tub, la corol•la pe- 

 tita (5-6 mm), hlavenca, amb el llavi superior tacat de groc i els lòbuls sepa- 

 rats i denticulats; càpsula transovato-cuneïform», de 4-6 mm, inés llarga que cl 

 calze, glabrescent peluda. 



£ curta Chabert — Planta de 5-15 cm, ramificada, piramidal, amb les fulles, 

 bràctees i calze fortament setulosos, grisencs, espiga poc allargada, corol•la 

 violada o blava. 



Geografia. — Prats i munianyes altes: És la més general a les muntanyes altes i Pireneu 

 (Costa), S. Feliu de Pallarols (Sen.!). La t cúria Chabert, al Montseny, Vic, Viella, etc. 

 (Costa). — Juny-Oct. 



2,006.— E. mínima Jacq. 



(per la seva exigüitat.) 



Tija de 5-15 cm, dreta, feble, simple o un 

 poc ramificada iiiferiorment, pubescent, amb 

 fulles i bràctees petites, glabres i pestanyoses, 

 ovades, de dents no aristades; espiga curta, 

 generalment compacta; calze de 3-5 mm, no 

 acrescent, de lòbuls acuminats, iguals al tub, 

 pelut o glabrescent, corol•la de 3-6 mm, groga, 

 almenys al llavi inferior, rarament blanca o 

 violada, amb els lòbuls del llavi superior con- 

 nivents, a penes més llarga que el calze; càp- 

 sula transovada, de 4-5 mm, escotada, geneialment exerta, glabrescent peluda , 

 pcslanyosa. Planta polimorfa. 



Geografia. — Pastures i roques de les altes muntanyes : Vall de Carençà i Prats, Coll de 

 les Nou Fonts, cap als 2,5oo m (Gaut.!), Coma d'Eina (Sen.!), Ports de Benasc i de la Picada 

 'Zett., Lge., Trem), Maladetta (Costa), Saburedo (Llen.!), Port de Viella, Pla de Beret, 

 Tredòs (C. et S.). — Jul.-Ag. 



270 



