PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 542 -Odontites. 



/Flors d un groc d' 011, calze pubescent, corol•la pubescent pestanyosa, 

 ^ ) molt oberta, estams llargament exerts, càpsula ovoide. O. lútea. 



Í Flors d'un groc de llimona, calze piloso-glandulós, corol•la glabra, poc 

 oberta, estams inclusos, càpsula transovoide .... O. viscosa. 



2,007. 

 et G. 



O. verna Rchb. — O. rubra G. 



(del llatí vernus primaveral, per l'època de la 

 florescència; rubra, vermella, pel color de les 

 flors.) 



Sinonímia. — Fonollades negres; casi., es- 

 coba de algarabia. 



Tija d' 1-3 dm, dreta, robusta, aspra, rami- 

 licada, de branques ascendents, amb les fulles 

 ° ^^"^ lanceolato-acuminades , eixamplades n la base, 



insensiblement atenuades fins a l'àpex, fcr- 

 tament dentades, nervudcs; flors vermelloses, subsèssils, en raïm llarg, fluix, 

 amb bràctees lanceolades, més llargues que les flors, dentades; calze pubescent, 

 dividit fins prop de la meitat, lòbuls ovato-lanceolats, i corol•la de prop de 

 8 mm, pubescent pestanyosa, de llavis separats, l'inferior més curt, de lòbuls 

 espatulats; anteres purpúries, un poc barbudes i exeries; estil més llarg que el 

 llavi superior, càpsula peluda, un poc més curta que el calze. 



Geografia. — Camps i llocs herbosos: Vallès, jMont- 

 seny, S. Hilari, \'ic, Ribes i fins a Núria. = Empordà, 

 La Garrotxa, Olot (Vay.), a les vores de la Muga (San !), 

 Vall d'Aran: Les Bordes, Viella (Llen.), Fos(C. et S).— 

 Maig-Juny. 



2,008. — O. serótina Rchb. 



(del llatí, serotinus, tardà, per florir a la tardor.) 



Considerada per Rouy com a raça de l'an- 

 terior i per altres com a mera varietat d'ella, 

 s'en aparta per la tija de 2-5 dm, més robusta 

 i amb les branques obertes o esteses en angle 

 recte, per les fulles lanceolades, un poc atenua- 

 des a la base, superficialment dentades i un poc 

 nervudes, pel raïm llarg i dens, les bràctees més curtes que les flors o a tot tirar 

 iguals, per la càpsula igual al calze i per la florescència cstivo-autumnal. 



272 



