FLORA DE CATALUNYA 



Escrofulariàcies. 



G. 542. -Odontites. 



Geografia. — Llocs cultivats o incultes, herbosos: Terrassa, Montserrat. = Mare de Déu 

 del Mont(Vay,), Ripoll, Surroca (Sen.), Hospital de Luchon (Zett.), Cierp, Arties (C. et S.). 

 — Set.-Oci. 



O. lanceolata 



2,009.-0. lanceolata Rchb. var. olo- 

 tensis (Pourr.) Pau— O. lanceolata auct. 

 cat., non Rchb. — O. catalàunica Sen. 



(lanceolata, per la forma de les fulles; olotensis, 

 per haver-la descobert a Olot; catalàunica, per 

 ésser planta de Catalunya.) 



Tija de 2-5 dm, dreta, robusta, pubescent 

 escabrosa, ramiíicada, de branques oposades, 

 pàtulo-ascendents, amb les fulles lanceolades, 

 subsèssils, superficialment i remotament serra- 

 des, subtrinerves, cobertes de petites cerres apli- 

 cades, i les bràctees lanceolato-linears, poc 

 dentades, més llargues que les flors, aquestes d'un groc pàl•lid, en raïm bas- 

 tant curt i fluixet, amb el calze glandulífer, fes fins a la meitat, de lòbuls lan- 

 ceolats, corol•la oberta, pubescent glandulosa, pestanyosa, el llavi superior i lò- 

 bul mitjà de l'inferior ben escotats, els laterals de l'inferior també escotats 

 però de manera molt obscura, estams i estil exerts, anteres glabres, estil pu- 

 bescent, i càpsula piloso-glandulosa, més curta que el calze. 



Geograjia. — Boscos i llocs herbosos: Ribes, boscos de La Corba. = Ripoll, Campdevà- 

 nol, Montgrony, Castellar de N'Huc (Sen.!), muntanyes de Cabrera, Grau d'Olot (Costa), 

 al cim del Mont, Vianya, Freixenet. Rocabruna, Talaixà, Coll de Malrem, Vall del Bac, 



Vidrà, Collsacabra (Vay ), prats de Castanesa (Comn.!, 



Puj., J.). — Ag.-Set. 



2,010. — O. longiflora W^ebb 



(per les corol•les de tub llargament exert.) 



Tija d' 1-3 dm, dreta, rígida, ramificada, de 

 branques erecto-pàtules, pubescent glandulosa, 

 amb les fulles linears o linears setàcies, les 

 inferiors aproximades, les superiors distants, 

 més curtes, crassiúscules, obtuses, canalicu- 

 lades, recorbades a l'àpex, totes pubescents 

 glanduloses; espiga fluixa i llarga, amb bràctees 

 dretes, poc més curtes que el calze, que té els 

 lòbuls linears, obtusos, més llargs que el tub, 



O. longiflora 



273 



