PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrof ulariàcies . 



G. 542. -Odontites. 



pubescents glandulosos com les bràctees i les fulles, la corol•la glanduloso- 

 pubèrula, de tub prim, 3-4 vegades més llarg que el calze, amb el llavi supe- 

 rior recte i obtús, l'inferior més llarg, de lòbuls obtusos, estesos; estams in- 

 clusos, estil glanduloso-hirsut, càpsula linear espatulada, truncada o bé ob- 

 tusa, ta7i llarga com el calze. 



Geografia. — Paratges monluosos i àrids : La Mala, prop de la Fonl d'Eslenalles; Mont- 

 serrat.=CoIlbató, can Massana, Prats de Llussanés, Sant Boi, Perafita (Vay.), de Llautó a 

 Tremp, Pons, Calaf, Pobla de Cièrvoles (Costa), Sopeira. Solsona, Cardona (Bub.), Prats 

 de Rei (Puigg.!), prop de Vic (Masf.!), Berga, Serra de Niiet (Sen.!), Puigreig, Serrateix, 

 Espunyola, Casserres (Puj., C.!). — Juny-Sei. 



2,011. — O. Jaubertiana Dietr. 



(dedicada a Hippolyte François Jaubert, cèle- 

 bre botànic francès de cofnençaments del segle 

 XIX, coautor, amb Spach, de les magnífiques 

 Illustrationes plantarum orientalium.) 



Tija de 2-5 dm, aspra, generalment verme- 

 llosa, ramiíicada, de branques divaricades, 

 llargues, flexuoses, amb les fulles linears acu- 

 minades, enteres, ordinàriament reflexes; flors 

 à'un groc pàl•lid, ocraci, freqüentment tenyit 

 de rosa, en raïm fluix; bràctees linears, ente- 

 res, més llargues que les flors, amb el calze 

 pelut, fes fins al terç, i corol•la d'uns 8 mm, piibescent, de llavis ± connivents, 

 quasi Iguals; anteres grogues, un poc barbudes, incluses amb V estil dins la co- 

 rol•la, càpsula oblonga, més curta que el calze. 



O. Jaubertiana 



O. lútea 



Geografia.— C&m•Ç)?, calissos: \&\\ del Ter, a can Sur- 

 roca, prop de Prats de Molló (Gaut.). Pireneu oriental 

 (Coste, Rouy). — Ag.-Oct. 



2,012.— O. lútea Rchb. 



(pel color groc de les fiors.) 



Sinonímia. — Cast., algarabía. 



Tija d' 1-5 dm, dreta, robusta, glabrescent, 

 molt ramiíicada a la part superior, amb les 

 branques pàtulo-ascendents i les fulles linears 

 o lanceolades linears, acuminades, enteres o 



274 



