PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 543. -Bàrtsia. 



Geografia. — Prats arenoses i humits: Castelldefels, Sils.=Marges de! Besòs, cap a Bada- 

 lona (Costa), Torroella de Montgrí fins a sobre Naveta; Vallvidrera (\'ay.), La Cellera, al 

 Pasteral, r. (Cod.!), Girona (Bub,), Cabanes, Vilarnadal (Sen.). — Alaig-Jul. 



2,016. — B. Trixago L. — Trixago àpula 

 Stev. — Bellardia Trixago All. 



(segons PLui Tiixago és d nom llatí del Cha- 

 maedrj's dels grecs; Fahio Colonna, en el segle 

 XVII, Ecphrasis, l, p. 199, l'em-prà així per a 

 designar aquesta espècie: Trixago apula uni- 

 caulis. D'ací pervé l'esp3cífic linncà.) 



Anual, amb la tija d' 1-5 dm, dreta, robusta, 

 piloso-glandulosa, simple o un poc ramificada, 

 fullosa, amb les jullcs ohlongo-lanccolades 

 lanceolato-linears, dentato-serrades, amb les 

 dents grosses i separades, piloso-glanduloses, 

 sèssils o atnplexicaules; flors alho-purpúries o tacades de blanc, groc i piarpura, 

 grans, en raïms tetragonals, curts i densos, ± piloso-viscosos, bràctees inferiors 

 iguals a les flors, les altres més curtes, calze inflato-acampanat , fes fins a la 

 quarta part, de lòbuls ovato- obtuses, corol•la gran (2 cm), 2-3 vegades més llarga 

 que el calze, de llavi inferior més llarg que el superior, bigibosa al paladar; sstanis 

 inclusos, de filaments glabres i anteres peludes, estil llarg, pubcscent, estigma 

 subclaviforme, i càpsula ovoide globulosa, peluda, quasi igual al calze. 



Geografia. — Prats arcnosos, frescals: Castelldefels; de Vidreres a Sils; Terrassa, prop de 

 can Perella, r.=S. Boi del Llobregat, en diverses localitats de la prov. de Lleida i cap a Gi- 

 rona (Costa), prats del jjaix Empordà fins a Cabanes (Vay.), Vilarnadal (Sen.).— Maig-Juny. 



B. Trixago 



B. alpina 



2,017.-3. alpina L. 



(per viure als Alps.) 



Perenne, de rizoma serpentejant, i tija 

 d' 1-2 dm, dreta o ascendent, simple, piloso- 

 eriçada, amb les fulles ovades, crenato-den- 

 tades, rugoses, pubescents, subamplexicaules, 

 les inferiors més petites, subpeciolades; flors 

 violades, grans, en raïm curt, despré= llarg i 

 fluix, amb les bràctees foliàcies, ovades, fis- 

 tonades, violades, 2-3 vegades més llargues 

 que el calze, aquest acampanat , fes fins a la 



278 



