FLORA DE CATALUNYA 



Escrsfulariàcies. G. 543. -Bàrtsia. 



meitat, de lòbuls ovato-lanceolats , obtusos, glandulós, d'un violat quasi negre, 

 la corol•la gran (2 cm), de tub estret i llavi superior obtús, enter, l'inferior més 

 curt, de lòbuls petits, arrodonits; estams poc o gens exerts, amb les anteres pi- 

 loso-llanoses, l'estil exert, pubescent, i l'estigma subclaviforme; càpsula ovoide- 

 cònica, peluda, quasi de doble llargada que el calze. 



Geografia.— Prais i torrents de les altes muntanyes: Núria, cap a Coma d'Eina. =Corna- 

 beila (Vay.), Noufonts (Sen.!), Vall d'Eina (Bub.), Bassivé (Puj. J.), Port de Benasc (Zeit.), 

 Maladetta (Costa), Pomero, Artiga de Vielia, Gausac, Aubert, Marimanya (Llen.!), Bonai- 

 gua (Timb.), Beret, Tredòs (C. et S.). — Jul.-Ag. 



N. B. No ens consta que fins avui hagi estat trobada dins Catalunya la B. spicaia Ram., 

 del Pireneu central. 



279 



