FLORA DE CATALUNYA 



Escrofulariàcies. 



G. 545. -Pedicularis. 



Plantes ramiíïcades, flors freqüentment pedunculades, calze pelut, amb 

 els lòbuls glabres, casc molt arqucjat, càpsula poc més llarga que el 

 colze P. palustris. 



Plantes multicaules, llors subsèssils, calze glabre, amb els lòbuls pes- 

 tanyosos, casc poc arquejat, aipsula més curta que el calze 



P. silvàtica. 



Flors groguenques, subsèssils, raïms curts, densos, calze fes íins a la 

 meitat, lòbuls foliacis, tija ascendent, amb 2-4 línies de pèls, arrel 

 amb fibres tuberoses al mig P. tuberosa. 



Flors rosades o purpúries, calze fes fins al terç, de lòbuls no foliacis . 7. 



'Flors pedicel•lades, tiges primes, de 5-12 cm, ajagudes, ascendents a 

 l'àpex, amb dues línies paral•leles de pèls, fulles caduques 



P. rostrata. 



I Flors subsèssils, tiges més robustes, de 10-20 cm, solament ajagudes a 

 la base, fulles florals persistents 8. 



Raïm curt, de 4-10 flors, dens, tija amb dues línies paral•leles de pèls, 



tija florífeia, bràctees i calze glabres P. pyrenaica. 



jRaïm llarg, de 10-20 flors, fluix a la base, tija peluda, la florífera, les 

 bràctees i el calze llanosos P. mixta. 



2,020. — P. verticillata L. 



(per les fulles caulinars verticil•lades.) 



Perenne, de rizoma prim, curt, simple o ra- 

 mificat, i tija de 5-20 cm, dreta, simple, ± pu- 

 bescent, amb pèls disposats en quatre línies, 

 poc fullosa, de fulles lanceolades, pinnatisectes, 

 de segments oblongs o lanceolats, desigual- 

 ment dentats, les caulinars verticil•lades en 

 nombre de 3-4; flors purpúries, verticil•lades, 

 en raïm curt, dens, f ullés a la base, després 

 allargat, interromput; calze inflat, eriçat, den- 

 tal, de dents molt curtes, enteres, la corol•la 

 glabra, de casc més llarg que el llavi inferior, ascendent, obtús, sense hec 

 ni dents, càpsula ovoide cònica, una vegada més llarga que el calze. 



Geografia. — Pastures humides de les alies muntanyes: Maranges (Vay.), Vall del Querol, 

 sobre Porté (Bub,); La Cerdanya, a les valls del nord i del sud, fins al collet de Puigmorens 

 ; Gaut.), Port de la Picada (Lap., Zett.) i muntanyes d'Aubert (Llen.j. — Jul.-Ag. 



283 



