PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Escrofulariàcies. 



G. 545.-Pedicularis. 



de casc arquejat, terminat en bec llarg, prim i truncat; filaments estaminals 

 ■peluts, com també el tub de la corol•la en el punt d'inserció d'aquells, càpsula 

 ovoide acuniinada, més llarga que el calze. 



Geografia. — Paslures dels Pireneus: Cabrera (Salv.!), La Molina, Fonl Canaleta, Maran- 

 ges, Cosiabona, Espinavell. Núria, Comabella (Vay.), Setcases, (Bub.), Coll de FinesireMes 

 (Sen.), muntanyes de Gausac, La Picada ( Lien.!), Port de Benasc (Zett.), Tredòs íTimb."). 

 — Juny-Ag. 



2,028.— P. mixta Gren.— P. pyrenaica 

 p lasiocalyx G. et G. 



(per mostrar barrejats caràcters de més d'una 

 espècie.) 



Es diferencia del tipus pel rizoma uni- o 

 tricaule, amb les tiges sense línies de pèls, ± 

 peludes, ajagudes a la base, després genu- 

 flexo-erectes , robustes, pel raïm llarg, fluix a 

 la base, multiflur (12-30 flors), amb l'eix flo- 

 ral, bràctees i calze llanuts, aquest de lòbuh 

 foUacis i dentats, pels filaments estaminals i 

 tub de la corol•la fluixament peluts. 



Geografia. — PsiSluTCS elevades dels Pireneus: Pireneu oriental (Rouy), Montlluís, Casta- 

 nesa, Port de Benasc (G. et G), Ribera de Marimanya (Llen !), massís de Ruda (C. et S.).— 

 Juny-Ag. 



288 



