FLORA DE CATALUNYA 



Escrofulariàcies. G. 546. -Melampyrum. 



2,031. —M. pratense L. 



(per fer-se als prats.) 

 Sinonímia.'- Xuc\a.dois; cast., trigo de vacas. 



Tija de 2-5 dm, dreta, quadrangular, gla- 

 brescent, ramificada, de branques primes, 

 llargues, pàtulo-ascendents, amb les fulles 

 lanceolades lanceolato-linears, acuminades, 

 aspres al marge; flors groguenques lilàcies, 

 grans, oposades, horitzontals, pedicel•lades, en 

 M. pratense laïms fluixos, Unilaterals, fuUosos, amb les 



bràctees verdes, subsèssils, ovato -lanceolades, 

 acuminades, les superiors amb llargues lacínies a la base; calze glahre, acam- 

 panat, de lòbuls alenats, més llargs que el tub, tres vegades més curts que el de la 

 corol•la, aquesta quasi tancada, anteres pestanyoses, càpsula de contorn lan- 

 ceolat, comprimida, arrodonida a la base, a la fi reflexa, més llarga que el calze, 

 tetrasperma. 



Geografia.— ?,osco% de les muntanyes: S. Hilari, abundant a les avellanedes immediates 

 a la Font vella. = Boscos immediats a Berga, Cabrera, Senallars (Salv.!), S. Joan 1 S. Cristò- 

 fol les Fonts, Batet, Olot (Vay.), Sies. Creus d'Horta (Cod.!), Vall d'Aran, sobretot del Por- 

 tilló a les Bordes (Costa), Luchon (Zett.), i a tota la Vall (Llen.), Les (C. et S.).- Juny-Ag. 



2,032. — M. silvàticum L. 



(perquè ama els boscos selvàtics.) 



Tija de 2-3 dm, dreta, prima, pubescent, 

 poc ramificada, de branques esteses, amb les 

 fulles lanceolato-linears, acuminades, peciola- 

 des, glabrescents; flors grogues, petites, oposa- 

 des, pedicel•lades, en raïms relativament llargs, 

 molt fluixos, unilaterals, fullosos, de bràctees 

 verdes, subsèssils, lanceolades, enteres o cur- 

 tament dentades a la base; calze glabre, de lò- 

 buls alenats, estesos, més llargs que el tub, iguals 

 més llargs que el de la corol•la, aquesta molt 

 oberta, càpsula ovoide-comprimida, acuminada, a la fi reflexa, dispeima. 



{geografia. — Boscos i pastures de les altes muntanyes : La Cerdanya, als boscos de La 

 Molina. = Boscos i llocs ombrejats dels Pireneus, a La Barragana, prop de la frontera ( Vay.), 

 bosc de Queralps, sobre Setcases (Bolós), Núria, al bosc de la Mare de Deu; castanyedes de 

 de S. Hilari, les Guilleries (Vay.), Tredòs (Timb.), Les (C. et S.). — Juny-Jul. 



M. silvàticum 



391 



