FLORA DE CATALUNYA 



Orobancàcies. 



G. 550. -Orobanche. 



O. Ràpum 



de la corol•la, aquesta d'un negre purpuri a la part superior, més clara per 

 sota, tuhuloso-acampanada, papiràcia, filaments estaminals glabres, subpilosos 

 a la base, estil glandulós, estigma groc, bilobat, capbaix. 



Geografia — Abundant, sobre la Ononis raynosissima Desf., al litoral de Castelldefels i 

 de Prat de Llobregat, fins a la Farola. — Maig. 



2,039.-0. Ràpum Thuill. 



(de rapum, cl rave, per la tija engnUxida a la 

 basc com l'arrel d'un rave.) 



Tija dreta, de 2-6 dm, robusta, sulcato-an- 

 gulosa, pubescent glandulosa, vermellenca, 

 engruixida bulbiforme a la base, amb escames 

 nombroses, imbricades i ovades inferiormcnt, 

 ovato-lanceoladcs en la part superior de la tija; 

 flors de 2-5 cm, dretes, en espiga cilíndrica 

 llarga, densa, a vegades terminada en plomall, 

 interrompuda a la base, amb les bràctees ovato- 

 lanceolades, semblants a les escames superiors, 

 sépals enters o desigualment bífids, ovato-acuminats, uni- o trinerves, més 

 curts |que el tub de la corol•la, aquesta d'un rosa clar o groguenc, piloso- 

 glandulosa, arquejada, amb el llavi superior escotat i l'inferior trilobat, el lò- 

 bul mitjà un poc jnés gran que els laterals, 710 pestanyosos, filaments estami- 

 nals inserits a la base de la corol•la, glabres en els dos terços inferiors, pilo- 

 so-glandnlosos a l'àpex com també l'estil, estigma groc de llimona. 



Var. bracteosa Reut. — 0. Benthami Timb. — Bràctees clarament més 

 llargues que les flors, formant plomall al capdamunt de l'espiga. 



Geografia. — Boscos de Montalegre, sobre el Saro- 

 iJiamnus caialatmicus; no escassa a S. Hilari, Montso- 

 liu, prop de la Mare de Déu del Coll, sobre el Sarotham- 

 mis vulgaris, el tipus i la var. bracteosa, aquesta poc 

 comuna. = Núria, sobre el 5. purgans; S. Pau i Sacot, 

 prop d'Olot, sobre Genista cinevea; Montsoliu i Guille- 

 ries, sobre altres lleguminoses (Vay.). — Maig-Juny. 



2,040.-0. cruenta Bert.; O. gracilis 

 Smith 



(del llatí cruentus, sangonós, al•ludint al color 

 vermell de l'interior de la corol•la.) 



Tija d' 1-4 dm, dreta, vermellosa o groguenca. 



O. cruenta 



301 



