PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. 552. -Lavàndula. 



2,058. ~L. vera DC— L. 

 Chaix— L. Spica L. 



ofïicinalis 



(vera, és a dir, aíUèntica veritable; ofïicinalis, 

 fer ésser planta medicinal; és una de les Spica 

 dels botànics prclinneans , nom genèric que con- 

 vertí en específic Linné, per creure que repre- 

 senta /'espigol per excel•lència.) 



Sinonímia. — Espígol, barballó; cast., es- 

 pliego, alhucema; /;-., lavande. 



^• "'"^ Tija de 3-6 dm, llenyosa inferiorment, dreta 



o ascendent, molt ramificada, fullosa, de bran- 

 ques llargament nues a l'àpex, fulles linears, atenuades a la base, les de les 

 branques estèrils més estretes, enteres i + revoludes pel marge, cobertes d'un 

 tornent estrellat, a la fi verdes; flors blaves, que es desprenen fàcilment, d'una 

 olor molt agradable, en espiga fluixa o interrompuda, llargament pedunculada, 

 amb les bràctees amples, ovato-tr i angulars, membranoses, d'un bru groguenc, 

 amb set nervis divergents en forma de ventall, acompanyades o no d'altres 

 petites bràctees alenades, aviat caduques, calze blavenc, tomentós, de dents 

 molt curtes, la superior amb un apèndix rcniforme, corol•la pubescent, de doble 

 llarg que el calze. 



P delphinensis Rouy — L. aurigerana Mailho. — Tiges més robustes, fulles 

 poc o gens revoludes, espiga més densa, robusta i més llarga. 



Geografia. — Cosies àrides de les muntanyes: comu- 

 na als boscos del Bergadà. Corbera, Tagasl, Bagà, Coll 

 de Jou, Pobla de Lillet, fins a Castellar de N'Huc; Ri- 

 bes, on predomina la ,3 delphinensis Rouy=General en 

 el país i rara al litoral (Costa), Prades (Puj. J. ex Vay.), 

 Montsant (Bolós ex Vay.), Espluga de Francolí (Llen.!), 

 .Montserrat i Vallfogona, des d'on remunta fins a la 

 Cerdanya (Vay ), Miracle (Marcet). — Juliol. 



2,059.— L. latifólia Vill. — L. Spica L. 

 var. p 



(per Ics fulles, comparades amb les dt l'anterior, 

 un poc més amples.) 



Sinonímia. — Té els mateixos noms de l'an- 

 terior *'^ 



(i) Q.uan aquesta espècie i l'anterior conviuen en una mateixa localitat, el poble sol distingir-Ies amb noms 

 diferents. A Bages, per exemple, d'aquesta en diuen barballó, i espígol a la L. vera: als Ports de Tortosa espígol i es- 

 pígola, respectivament. (F. Q..). 



318 



