FLORA DE CATALUNYA 



Labiades. 



^' 556. -Th5nnus. 



ment pestanyoses a la base; flors, generalment, purpúries, en capítols glohulo- 

 sos o bé ovoides, calze totalment pelut glabre per sobre, obliquament implantat 

 sobre el pedicel, corol•la de doble llarg que el calze. Planta polimorfa. 



Raça ovatus Mill. — Fulles amplament el•líptiques, verdes, glabres, ± 

 pestanyoses inferiorment, poc nervudes, calze glabrescent, de lacínies poc 

 pestanyoses, inflorescència ovoide o espiciforme, de verticils inferiors ± dis- 

 tants. 



Geografia. — Freqüent a les muntanyes de Catalunya, en les zones superior i mitjana, a 

 partir de S. Llorenç del Munt i de Montseny. La raça ovatus Mill. a Núria i Pobla de Li- 

 llet, on no escasseja. = Bellmunt (Sen.l). — Juny-Setembre. 



2,082. — Th. nervosus Gay— Th. Ser- 

 píllum Y confertus G. et G.— Raça Th. 

 angustifolius Pers. p empetroídes W. 

 et Gr., apud Rouy. 



(nervosus, per les fulles amb nervis molt sortits 

 i aparents.) 



Rizoma Uenyós, molt ramificat i densament 

 cespitífer, tiges de 5-15 cm, verdes, glabres- 

 cents, de branques molt curtes i fuUoses, fu- 

 lles linears bé oblongo-linears, atenuades i 

 pestanyoses a la base, obtuses, glabres, de ner- 

 vis prominents, sensiblement paral•lels, més llargues que els entrenusos i 

 subimbricades, flors purpúries, en capítols globulosos terminals, calze glabres- 

 cent, piirpuri, nervut, amb les dents superiors ovato-triangulars, les inferiors 

 lanceolato-alenades, pestanyoses, corol•la de doble llarg que el calze. 



Geografia. - Pastures seques i roques de les altes muntanyes: Serra del Cadí, al Coll de 

 Pal; Núria, cap a Finesirelles i Nou Creus. = Morens, Costabona, Comabella (Vay.), Set Ca- 

 ses (Isern!); Vall d'Aran, a la vall de Tredòs i coll de Ribereta (C. et S.). — Jul.-Agost. 



Th. nervosus 



333 



