PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 558. — SATUREIA L. 



(Es mot emprat per Plini i altres clàssics llatins, tal vegada derivat de saiura, l'estofat, 

 pel costum de condimentar-lo amb sajulida.) 



Flors rosades o blanques, en glomèruls axil•lars o raïms terminals unila- 

 terals, calze tubulós o acampanat, amb cinc dents alenades, corol•la bilabiada, 

 de llavi superior dret, pla, enter o un poc escotat, l'inferior més llarg, trífid, de 

 lòbuls quasi iguals, estams inclusos o poc exerts, encorbats i convergents, 

 aquenis ovoides, llisos. Plantes de fulles lanceolato-linears, enteres, planes, 

 subsèssils, puntejades de glàndules, molt aromàtiques. 



Plantes perennes, llenyoses a la base, fulles coriàcies, verdes, lluents, 



espinescents, més llargues que els entrenusos, calze tubulós, de dents 



més curtes que el tub, corol•la llargament exerta. . S. montana. 



Plantes anuals, herbàcies, fulles blanes, d'un verd cendrós, mats, mú- 

 tiques, més curtes que els entrenusos, calze acampanat, de dents més 

 llargues que el tub, corol•la a penes exerta S. hortensis. 



2,085. — S. montana L. 



(perquè viu de preferència en 

 nyencs.) 



llocs munta- 



Sinonímia. — Sajulida, hisopeta ; cast. , aje- 

 drea, hisopillo, hisopo montesino; /;'. , sar- 

 riette. 



Perenne, tija d' 1-3 dm, llenyosa a la base, ci- 

 lindrada, pubescent, ramiíicada, branques dre- 

 tes, fulles lanceolato-linears, atenuades a la 

 s. montana base, sèssUs , coriàcies, verdes, lluents, forta- 



ment puntejades i glanduloses, un poc pesta- 

 nyoses a la base, acuminades i espinescents, més llargues que els entrenusos, 

 glabres, flors rosades blanques, en llargues espigues terminals i unilaterals, 

 calze tubulós, híspid, de dents un poc desiguals, més curtes que cl tub, lanceo- 

 lato-acuminades, un poc pestanyoses, corol•la llargament exerta, aquenis ovoi- 

 des trígons, bruns, finament xagrinats. 



336 



