PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 561. — MELISSA L. 



(Del grec \xía'.7sx, nom de l'abella i d'algunes labiades meliíferes, 

 moll visitades per aquell insecte.) 



Flors blanques o rosades, en glomèruls axil•lars unilaterals de 6-12 flors, 

 calze tubuloso-acampanat, deprimit, amb tretze nervis, bilabiat, de llavi 

 superior tridentat, l'inferior bífid, corol•la bilabiada, de tub exert, arquato- 

 ascendent i llavi superior dret, còncau, escotat, l'inferior de tres lòbuls poc 

 desiguals, tub sense anell de pèls, estams didínams, arquato-convergents, 

 aquenis oblongs, bruns. Plantes perennes, peludes o glabrescents, de fulles 

 grans, ovades, grossament ftstonades, d'olor molt agradable. 



M. ofücinalis 



2,098. — M. officinalis L. 



(és planta~medicinal.) 



Sinonímia. — Tarongina, herba abeUera; 

 cast., torongil o hierba cidra; /;'., mélisse. 



Geog'ro/ífl. —Torrenteres, boscos i bardissars: Terras- 

 sa, als torrents de la serralada superior; llocs herbosos 

 de Vidreres; vores del Montsoliu. = Serra de Montsant 

 (Costaj, S. Joan-les-Fonts, Montsoliu, Susqueda, Gui- 

 llerics, 01ot(Vay.), Vic (Masf.). — Jul.-Agost. 



N. B. És possible l'existència de VHorminum pyre- 

 naictim L., que trobem citat en alguns llocs fronterers 

 del Pireneu central, però en cap de concretament català. 



348 



