PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. 563. -Sàlvia. 



Sinonímia. — Sàlvia romana, madrona; cast., maro, amaro, hierba de 

 S. Juan; fr., sclarée. 



Perenne, amb la tija de 4-8 dm, dreta, robusta, peluda, molt ramilicada 

 superiorment, de fulles grans, ovato-cordifonnes, reticulades bonyegudes, des- 

 igualment listonades, peciolades, obtuses, grisenques, pubescents; flors d'un 

 blanc blavenc, grans, en glomèruls pauciflors disposats en panícula terminal, 

 bràctees grans, membranoses, siihorhiculars cordijormes, acuminades, lilàcies, 

 festanyoses , més llargues que el calze, a la fi reflexes, calze pubesceni glandulós, 

 de dents aristades, les del llavi superior triangulars, curtes, les dues 'laterals 

 separades de la mitjana, que és molt petita, les del llavi inferior lanceolades, 

 corol•la gran (18-25 mm), una vegada més llarga que el calze, piloso-glandu- 

 losa, bruscament dilatada a l'àpex, sense anell de pèls a l'interior del tub, de 

 llavi superior falciforme, bilobulat, estil exert. Planta aromàtica. 



Geografia. — Llocs calissos, àrids: Al Vallès, Bages i alires paris, cultivada i subesponià- 

 nia. = Les Garrigues (Gonz.), La Garrotxa, Olot, Prat de Llussanès (Vay.), Prats de .Molló 

 (Gaut.), Vall d'Aran, a Canejan (C. et S.). — Maig-Juliol. 



2,104. — S. Aethiopis L. 



(Discòrides menciona una planta medicinal 

 d'Etiopia, amb les fulles semblants a les de la 

 blenera, ïaX^ioitíç; els autors prelinneans su- 

 posen que és aquesta sàlvia, i d'ells prengué el 

 nom Linné, en identificar la seva espècie amb 

 r Aethiopis foliis sinuosis de Bahuin.) 



Sinonímia. — Cast., etiópide, oropesa. 



Hom la diferencia de l'anterior per ésser 

 planta coberta d'un toment albo-llanós, per 

 les fulles molt reticulades, blanques i tomento- 

 ses pel revers, inciso-lobades, de lòbuls angulosos, les superiors sèssils, acumi- 

 nades, bractei formes, reflexes, per les flors blanques, en ampla panícula, ni 

 viscosa ni aromàtica, molt blanca i llanosa, per les bràctees verdoses a l'àpex, 

 iguals al calze, bruscament i finament acuminades, a la fi recorbades, però 710 

 reflexes, pel calze cobert d'un toment llanós, blanc, i per la corol•la dues ve- 

 gades més llarga que el calze. 



S. Aethiopis 



Geogra/ia.— Llocs secs i àrids de les muntanyes; Serra del Montsant (Costa), Mas Blanco, 

 prop d'Horta, als confins de Catalunya i Aragó, r. (Fonilj. — Juny-Agost. 



354 



