PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. 563. -Sàlvia. 



S. clandestina 



llargues, corol•la pubescent glandulosa, de doble llarg que el calze, amb el llavi 

 superior feblement falciforme, estil un poc exert. 



Geografia. — Freqüent als marges i prats del Vallès oriental: Sardanyola, Ripollet, Mont- 

 cada, Sta. Perpètua, S. Fos, etc, d'on s'estén cap a Granollers, Llinars, i més enllà, en di- 

 recció a Castelltersol. = Marges i camps de la falda de Montjuïc (Vay.). — Maig- Juliol. 



2,107. — S. clandestina L. ^'^ 



(del llatí clandestinus, ociUt, per tenir sovint 

 flors cleistògames, amb la corol•la gens aparent; 

 floreix, com si diguéssim, i grana, d'amagat.) 



Perenne, amb la tija d' 1-3 dm, dreta, simple, 

 pubescent a la base, peluda a l'àpex, pauci- 

 foliada, de fulles basilars oblongues bé oblongo- 

 lanceoladcs, incises pinnatífides, de lòbuls 

 irregulars, dentats; flors d'un blau pàl•lid o 

 blanquinoses, petites, en raïm curt, bràctees 

 ovato-cordiformes, acuminades, herbàcies, piloso- 

 pcstanyoses, més curtes que el calze, a la íi + 

 reflexes, calze acampanat, eriçat de llargs pèls blancs, glandulós, amb el Uavi 

 superior de tres dents triangulars, petites, connivents, l'inferior de dents lan- 

 ceolades cuspidades, corol•la ducs vegades més llarga que cl calze, de llavis sepa- 

 rats i molt desiguals, el superior comprimit, falciforme, l'inferior amb el lòbul 

 mitjà blanquinós, estil incitis o poc exert. 



P pallidiflora Rouy-Corol•la d'un blau pàl•lid, calze poc glandulós, raïm 

 espiciforme. 



Y multí fida S. et S. — Fulles basilars profun- 

 dament pinnatipartides o subpinnatisectes, de 

 divisions irregularment listonades. 



Geografia. — Prats, vores ds camins i llocs estèrils: 

 Comuna al \'allès, tant el tipus com la ,3 pallidifloio. 

 Rouy. La y nmltifida S. et S. al litoral de Barcelona 

 íSen"!.')- — Març-Set. 



2,108. — S. Verbenaca L., subsp. de la 

 S. Linnaei Rouy, apud Rouy. 



(és una de les Verbenaca dels autors prelinneans, 

 així dites per tenir les fulles semblants a les de 

 la berbena.) 



S. Verbenaca 



(i) Aquesta i les dues següents considerades per Rouy com subcspècies de la seva S. Linnaei. excessivament po- 

 limorfa. Les diferències més constants entre totes elles són a les fulles basilars. 



356 



