FLORA DE CATALUNYA 



Labiades. 



G. 563. -Sàlvia. 



Sinonímia. — Tàrrec; cast., ormino, gallocresta, hierba de Sta. Lucia o de 

 ciego. 



Perenne, amb la tija de 2-5 dm, dreta o ascendent, simple o ramiíicada, 

 peluda fins a la base, jullosa, fulles basilars oblongues, de 2-3 cm d'amplada, 

 fistonades inciso-lobades, amb les dents llargues, irregulars, les superiors sèssils, 

 flors d'un blau violat, bastant petites, en llarg raïm atenuat a l'àpex, calze 

 eriçat de llargs pèls blancs, un poc glandulós, de llavis separats, corol•la una 

 vegada més llarga que cl calze, de llavis també separats, el superior còncau, un 

 poc arquejat, no comprimit ni falciforme, estil inclús o poc exert, planta pri- 

 merenca. 



Raça longistyla Cad. — Estil llargament exert, tija i pecíols molt peluts. 



Subsp. 5. oblongata Vahl — Fulles basilars ovades, les caulinars ovato- 

 oblongues, totes fistonades o dentades, de dents obtuses, regulars, acostades. 



Geògraf ia. — Llocs estèrils i àrids: Comuna al Vallès i Bages. = Puja fins a Besora, Llus- 

 sanès i Ripoll. La subsp. S. oblongata Vahl; S. Verbenaca [3 oblongifolia Benlh., al litoral 

 de Sitges; Igualada, cap a Tous i a altres llocs de la Segarra i Bages; la raça longistyla Cad., 

 al peu del castell de Figueres. — Abril-Setembre. 



S. horminoídes 



2,109.-8. horminoídes Pourr , subsp. 

 de la Linnaei Rouy, apud Rouy. 



(horminoides, perquè recorda pel 

 /'Horminum pyrenaicum.) 



seu 



hàbit 



Hom la diferencia fàcilment de les dues an- 

 teriors per la seva major talla, per la tija ro- 

 busta (de ^-8 dm) , ramificada, peluda fins a la 

 base i fullosa, per les fulles grans, ovato-oblon- 

 gues, amples de 3-6 cm, pinnatilobades, de lò- 

 buls fistonats, per la corol•la poc més llarga que 

 el calze, de llavis acostats, cl superior còncau t 

 quasi recte, ni comprimit ni falciforme, i per ésser més tardana. 



Geografia.— Pràis i llocs herbosos del Vallès, Montcada, Terrassa, Cornudella, elalibi.— 

 Abril-Juny, 



357 



