PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 565. — GLECHOMA L- 



(Del grec y'^^'/C^''» nom del poliol.) 



Flors violades amb taques purpúries a la gorja, en glomèruls axil•lars 

 unilaterals i pauciflors, calze tubulós, recte, amb quinze nervis i cinc dents 

 ovato-acuminades, les dues interiors un poc més curtes, corol•la bilabiada, 

 de tub recte i exert, amb el llavi superior dret, pla, escotat i l'inferior amb 

 el lòbul mitjà obcordiforme i major que els laterals, estams didínams, curvato- 

 ascendents, els dos inferiors més llargs, anteres en creu, aquenis bruns, llisos. 

 Herbes perennes, de tija radicant, peluda als nusos, fulles verdes, peciolades, 

 reniformes, palmatinerves, fistonades. 



2,114. — G. hederàceum L. 



(perquè creix ajaguda i les fulles recorden les de 

 /'Hedera, l'eura.) 



Sinonímia. — Eura caiguda, terrestre o de 

 terra; casi., hiedra terrestre; fr., lierre terrestre. 



P hirsuta Godr. — Glomèruls uni- o biflors, 

 calze que ultrapassa la meitat del tub de la 

 corol•la. Planta peluda. 



lliií// ^^ /// 



G. hederàceum 



Geografia. — Boscos frescals i prats selvosos : Mar- 

 torell de la Selva, Montsoliu.=01oi(Vay.), La Cellera, r. 

 (Cod.!), Vall d'Aran, prop de Bossòst (Comprí., in Hb. Cad.l), cap a Pontau (Llen.!), Port 

 de Benasc (ZeU.), Fos, Cierp (C. et S.). La ,3 hirsuta Godr., entre Berga i Cardona, prop de 

 Mas Codonyet (Puj., C). — Maig. 



N. B. La magnitud i el toment de les fulles semblen dependre del terreny on viu la 

 planta, puix els hem vist variar extraordinàriament pel cultiu. 



362 



