PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. 566. - Làmium. 



/'FuUes superiors profundament inciso-dentades, ovato-triangulars, tub 

 ] de la corol•la amb aneU de pèls '^', poc o gens exert, calze pubèrul, 



j de dents més Uargues que el tub L. hybridum. 



'FuUes crenato-lobades, ovades, tub de la corol•la netament exert. 6. 



/ Tub de la corol•la amb anell de pèls, 1-2 vegades més llarg que el calze, 

 i dents del calze fructífer més llargues que el tub, fulles totes pecio- 



/ lades, ovato-cordiformes, obtuses L. purpúreum. 



\Tub de la corol•la sense anell de pèls, tres vegades més Uarg que el calze, 

 I dents del calze fructífer més curtes que el tub, fulles superiors am- 

 \ plexicaules, reniformes L. amplexicaule. 



2,115. —L. Galeobdolon Crantz 

 leobdolon lúteum Huds. 



Ga- 



(del grec '(a\éa, la mustela, i ^SóXoç, la fortor, 

 perquè les fulles pudcn si hom les tritura; aquest 

 mot, emprat per Dioscòrides, donà cl Galeopsis 

 Galeobdolon de Linné.) 



Sinonímia. — Ortiga morta; cast. 

 muerta amarilla; fr., ortie jaune. 



ortiga 



Perenne, de rizoma serpentejant i tiges estè- 

 rils ajagudes o radicants, tiges íloríferes de 

 3-6 dm, dretes, pubescents, fulloses, amb les 

 fulles peciolades, blanes, ovades, les inferiors subcordiformes, les superiors 

 atenuades a la base, acuminades, totes dentades i peludes; flors grogues, 

 grans, en glomèruls axil•lars pauciflors que formen un raïm espiciforme 

 terminal interromput a la base, bractèoles linears íiliformes, peludes, calze 

 puhcsccnt, de dents lanceolades, rígides, cspinescents , molt més curtes que el 

 tub, corol•la pubescent per sobre, de tub encorbat, estret infeïiorment, igual 

 al calze, dilatada a la gorja, amb un anell de pèls, llavi superior enter, llarga- 

 ment barbtít, l'inferior de lòbuls quasi iguals, els laterals sense apèndix denti- 

 forme, anteres glabrcs. 



Geograjia. — Boscos i llocs selvosos, ombrosos, de les muntanyes: Comarca d'Olot, fins 

 a Platraver i Pireneu (Vay.), Devesa de Girona i cap a Blanes (Salv.i), Ripoll, al Torrent 

 del Bac del SoIà(Sen.), Vall d'Aran, bastant comuna prop de Luchon i a Superbanyeres 

 (Zett.), boscos de Viella, comuna al Portilló, Les i Artigues de Viella i de Lin (Llen.l), Bos- 

 sòst (Compn.!, in Hb. Cad.). — Juny-Juliol. 



N. B. La planta citada a S. Llorenç del Munt, Montseny i Blanes pertany a l'espècie 

 següent. 



(1) L'anell manca en el tipus 



364 



