FLORA DE CATALUNYA 



Labiades. 



G. 566. -Làmium. 



cendent, fistulosa, glabrescent, ramificada a la base, llargament nua sota 

 les flors, fulles totes pcciolades, ovato-cordiformcs, fistonades, les florals breu- 

 ment peciolades, triangulars i freqüentment suhcuneï formes a la base, pro- 

 fundament inciso-dentades, acostades, d'un verd fosc i pubescents; flors pur- 

 púries, en glomèruls axil•lars disposats en capítol fullós terminal, amb algun 

 verticil ± distant, bractèoles alenades, pestanyoses, més curtes que el calze, 

 aquest pubescent, amb les dents lanccolades alenades, pestanyoses, més llar- 

 gues que el tub, divaricades en la maturitat, corol•la petita, de tub inclús, 

 recte i amb anell de pèls, bruscament dilatat a la gorja, llavi superior enter, 

 pelut, r inferior canaliculat i amb un apèndix dentiforme, anteres barbudes, 

 aquenis llisos. Rouy creu que aquesta planta és un híbrid de les dues 

 següents. 



Geografia. — Hortes i llocs arenosos o pedregosos : Al Vallès occidental. Terrassa, Gui- 

 tart, Obac; Montcada. = Camps de S. Jeroni, prop de Barcelona (Costa), S. Pubim, de la 

 Segarra (Puigg.!), partit d'Olot (Tex.), Cabanes (Sen.). — Maig-Juny. 



2,120. — L. purpúreum L. 



(per les flors purpúries.) 



Anual, amb tiges d' 1-3 dm, la central dreta, 

 les laterals ascendents, pubèrules, aspres, llar- 

 gament nues sota la inflorescència, fulles ovato- 

 obtuses, cordiformes, peciolades, peludes, fis- 

 tonades, les florals subcuneïformes a la base, 

 agrupades en piràmide, reflexes, al principi 

 vermelloses; flors purpúries, petitetes, en glo- 

 mèruls reunits en capítol fullós, terminal, ex- 

 ceptuat, a vegades, el verticil inferior que està 

 separat, bractèoles alenades, pestanyoses, més 

 curtes que el calze, aquest glabrescent, de dents lanceolato-alenades, pestanyo- 

 ses, més curtes que el tub, a la fi divaricades, corol•la 1-2 vegades més llarga qtic 

 el calze, de tub dret, amb un anell de pèls, estret, dilatat bruscament a la 

 gorja, llavi superior enter, pubescent, l'inferior amb un apèndix dentiforme, 

 anteres barbudes, aquenis llisos. 



Geografia. — Terres cultivades : Urgell, als sembrats de Bellpuig, 

 N. B. No sembla diferir del de Terol tramès per Pau, 



8 d'abril de 1894 legi. 



367 



