FLORA DE CATALUNYA 



Labiades. 



G Làdanuir 



G. 568. -Galeopsis. 



2,126. — G. Làdanum L. 



(Plini parla d'un Ladanum segetum, que Ba- 

 huin identifica amb la seva Sideritis arvensis 

 angustifolia rubra, sinònima de la Galeopsis 

 Ladanum de Linné.) 



1 ija d' 1-4 dm, dreta, no inflada sota els nusos, 

 j 1 :'. ^^^ / quadrangular, ramiíicada, de branques ascen- 



' ^"^^ dents, que donen a la planta un port apira- 



midat, glabrescent o pubescent, amb les fulles 

 lanc colades lanceolato-lincars , llargament ate- 

 nuades i cuneïformes a la base, amb 1-4 dents 

 per banda petites i separades, glabrescents o 

 pubescents, de nervis poc sortits i separats; ftors purpúrics, rarament blan- 

 ques, bastant grans, glomèruls multiflors, els superiors aproximats i els infe- 

 riors distants, bractèoles linears alenades, espinescents, reflexes, generalment 

 més llargues que els calzes, aquests coberts de pèls blanquinosos i aplicats, de 

 dents bastants desiguals, tan llargues com cl tub, corol•la 1-2 vegades niés llarga 

 que cl calze, molt dilatada a la gorja. 



Raça G. angustifolia Ehrh. — Calze glabre o cobert d'un toment de pèls 



aplicats, sense glàndules, a vegades fortament espinescent ((3 spinosa Benth.). 



Raça G. calcàrea Schònh. — Calze amb pèls drets i glàndules estipitades, 



de dents quasi iguals, de 2-4 mm, fulles ovato-lanceolades, amb 2-4 dents per 



banda C^ latifólia Rouy). 



Raça G. carpetana Wk. — Dents del calze de 7-8 mm, llargament mucro- 

 nades, tija hirsuta glandulosa. 



G. intermedis 



Geografia, — Terrenys arenoses d'una gran part del 

 país: La raça G. angustifolia Ehrh. '^spinosa Benlh., 

 freqüent als sorrals dels corrents i a les terres arenoses, 

 des del Vallès al Pireneu; la raça G. calcàrea Sch'ónh. 

 P latifólia Rouy; G. Ladanum a latifólia Wirtg., als 

 boscos de Ribes i de Montsoliu. = Hospital de Benasc 

 (Zett.), Cierp. Fos (C. et S.); la raça G. carpetana Wk.; 

 G. mo7í/zfo/í?. Jord., a la Vall d'Aran, a Alòs, Esterri i 

 València (Timb. ex Costa). — Jul. -Agost. 



2,127. — G. intermèdia Vill, var. p de 

 l'anterior apud Vis. et Fiori 



(per tenir caràcters intermedis entre els de dues 

 espècies afins.) 



Tija d' 1-4 dm, dreta, no inflada sota els nusos, pubescent, ramiíicada, de 



373 



