PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. 568. -Galeopsis. 



branques ascendents en panícula, fiUlcs ovato-ohlongues, cuneïformes a la 

 base, peciolades, les superiors de pccíol curt, acutiúscules, serrades (4-8 dents 

 per banda), pubescents per sobre, glabres per sota, de nervis poc sortits, de 

 més de 2 cm de llarg, separats; flors purpúries, rarament blanques, petitetes, 

 en glomcruls multiflors separats, bractèoles lanceolades, espinescents, iguals 

 als calzes o més curtes, reflexes, calze piloso-glandulós, de nervis sortits, dents 

 triangulars alenades, espinescents, quasi iguals, la incitat més curtes que el tub, 

 corol•la, generalment, petita, de tub, ordinàriament, poc o gens exert, menys 

 dilatat a la gorja que en 1" espècie anterior. 



S longiflora Timb. — Planta de bona talla (1-4 dm), dents de les fulles 

 llargues, calze poc glandulós, tub de la corol•la llargament exert. 



e Filholiana Timb, — Planta baixa (1-2 dm), dents de les fulles curtes, 

 calze molt glandulós i viscós, corol•la petita, de tub poc exert. 



Geografia. — CsLiTips arenosos de les muntanyes: Al Montseny i S. Hilari la luugiflova 

 Timb. = Viladrau, La Cellera (Cod.!); Vall d'Aran, a la ribera de Viella, r. (Costa), d'on re- 

 munta fins a Montgarri (Llen.), Salardú, Tredòs (C. et S.). La t Filholiana Timb., a la Vall 

 d'Aran (Puj J.) i al Montseny, a Sia. Fe (Sen.). — Jul.- Agost. 



2,128. — G. Sallentii Cad. et Pau 



(dedicada al Dr. Àngel Sallent, col•laborador 

 de Cadevall en els tres primers volums d'aquesta 

 obra.) 



Tija de 5-10 cm, prima, erecta i flexuosa, 

 piloso-glandulosa, particularment a la part 

 superior, ramificada, de branques ascendents 

 i flexuoses, fulles ovato-cuneiformes, petites 

 (poc més d' I cm de llarg), peciolades, d'un 

 verd fosc, piloso-sedoses en ambdues cares, 

 de nervis un poc sortits i bastant acostats, 

 regularment fistonades; flors purpúries, petites, 

 en glomèruls multiflors agrupats a l'àpex, bràc- 

 tees lanceolato-alenades, espinescents, tant o 

 més llargues que el calze, aquest molt pelut, bastant glandulós, do nervis sortits 

 i dents triangulars alenades, espinescents, molt desiguals, corol•la densament 

 peluda, de tub breument exert. Planta compresa entre la G. pyrenaica i la 

 G. intermèdia, que de bon grat dedicàrem al nostre amic i company d'excursió 

 Dr. Sallent (V. Notas Fitogeogràficas críticas, Mem. R. Acad. Ciencias de 

 Barcelona, vol. VI, n.^ 5, pàgina, 19). 



G Sallentii 



Geografia. — Boscos de Rebost, prop de Puigllançada, Pir. or., jul. 1906 legimus. 



374 



