FLORA DE CATALUNYA 



Labiades. 



G. 569. -Stachys. 



budes, molt petites, calze pelut, de dents lanceolato-alenades, cwvato-falcijormes, 

 suhcspinescents, breument pestanyoses fins a l'àpex, la meitat més curtes que cl 

 tub, corol•la una vegada més llarga que el calze, de tub exert, amb un anell de 

 pèls transversal, llavi superior dret, oblong, enter, ondulat al marge, lòbul 

 mitjà de l'inferior molt ample, ondulat iistonat, aquenis finament alveolats. 

 P Llenasii Cad. — Fulles llargament peciolades, amplament ovades, arro- 

 donides a la base, les florals més llargues que el calze, llavi superior de la 

 corol•la rosat. 



Geograjía. — Terrenys margosos : Al litoral i al Vallès, Ullastrell, Mollet, La Garriga, 

 poc freqüent. = Igualada (Puigg.i), Plana de Vic, c. (Masf.), Olot, Sagaró, Vidrà, Llussanès 

 (Vay.), Ripoll (Sen.). La ^ Llenasii Cad., als camps de Castelló d'Empúries (Llen.!). — 

 Maig-Setembre. 



2,130. — S. hirta L. 



(del llatí hirtus, pelut, per tenir la tija i 

 fulles cobertes de pèls.) 



les 



S. hirta 



Anual, amb la tija d' 1-4 dm, dreta o ascen- 

 dent, coberta de pèls blancs, ramificada, de 

 i:>ranques ascendents, julles ovato-cordi formes, 

 obtuses, íistonades, peludes, d'un verd bonic, 

 les inferiors llargament peciolades, les supe- 

 riors subsèssils, les florals apiculades; flors gro- 

 guenques, glomèruls bi- o triflors, bractèoles 

 setàcies, eriçades, molt petites, calze molt pelut, 

 de dents lanccolato-aristades , rectes, iguals al 

 tub i llargament pestanyoses fins a l'àpex, corol•la un terç més llarga que el 



calze, de tub incitis, amb un anell de pèls oblic, 

 llavi superior dret, estret, bífid, l'inferior tacat 

 ^«^^ WZ/'lüíT/ de púrpura, amb el lòbul mitjà ovat, escotat, 



aquenis tuberculosos, petits. 



Geografia. — Comuna als llocs incultes del litoral, 

 des d'on s'interna cap al Vallès per Vallcarca, Castell- 

 defels i Montcada; Caldetes, Vidreres. — Abr.-Maig. 



A'^. B. La forma bonica trobada per Vayreda al Cap 

 de Creus l'hem de referir, segurament, a VS. brachycla- 

 da Noé. 



2,131.-8. arvensis L. 



(perquè sol fer-se als conreus; del llatí arvum, el 

 camp.) 



S. arvensis 



45 



377 



