PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades 



G. 569. - Stachys 



Geografia. — Freqüent en paratges selvosos i en terrenys Cilissos : Mollet, La Roca, 

 S. Llorenç del Munt, Granollers, Martorell de la Selva, S. Hilari, Ribes, Bergadà. — Olot, 

 Montsoliu, Guilleries (Vay.), comuna a la Vall d'Aran (Llen.), Les Bordes, Salardú, Tredòs 

 (Timb.), — Maig-Agost. 



2,135.-8. silvàtica L. 



(perquè es fa de preferència en llocs selvosos.) 



Perenne, de rizoma serpentejant, ramificat, 

 pudent, amb la tija de 5-10 dm, dreta, prima, 

 simple o poc ramificada, peluda, un poc glan- 

 dulosa a la inflorescència, fulles ovato-cordifor- 

 mes, grans, primes, acuminades, crenato-serra- 

 des, llargament peciolades, peludes especial- 

 ment al pecíol, flors d'un púrpura fosc, punte- 

 jades de blanc, glomèruls bi- o triflors, en espiga 

 terminal fluixa, interrompuda, bractèoles molt 

 petites, calze piloso-glandulós, de dents lanceo- 

 lato-acuminades, iguals, un poc més curtes que el tub i obertes, corol•la pubescent 

 glandulosa per fora, una vegada més llarga que el calze, de tub exert, amb anell 

 de pèls oblic, el llavi superior oblong, obtús, dret, enter, l'inferior més llarg, 

 amb el lòbul mitjà més gran, escotat, aquenis petits, negres, tuberculosos. 



Geografia.— Boscos i paratges herbosos de tot el pals, la zona litoral exceptuada: Vall de 

 Ribes, Puigcerdà, S. Hilari, Guilleries. = Olot, Coral fVay.). Camprodon (Bub); boscos i 

 llocs ombrosos de tot el país i escassa al litoral (Costa); Vall d'Aran, a Artiga de Lin, Cane- 

 jan, Viella, etc. (Llen.), Les (C, et S.). — Jul.-Setembre. 



S. silvàtica 



2,136. — S. palustris L. 



(per viure en llocs humits palustres.) 



Perenne, de rizoma llargament serpentejant, 

 inodor, tija de 4-12 dm, dreta, simple o poc 

 ramificada, angulosa, amb pèls curts, rígids 

 i reflexos sobre els angles, fulles oblongo-lan- 

 ceolades, arrodonides o subcordiformes a la 

 base, subsèssils, agudes, finament pubescents, 

 dentato-serrades; flors rosades, puntejades de 

 blanc, en glomèruls tri- o quinqueflors agrupats 

 en espiga terminal poc interrompuda a la base, 

 bractèoles molt petites, calze pelut, de dents 

 lanccolato-alenades, subespinescents, quasi iguals, aproximadament de la mateixa 



S. palustris 



380 



