PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. 569. - Stachys. 



cordifonnes, íistonades, peludes, llargament peciolades, les superiors més es- 

 tretes, sèssils, acuminades; flors d'un vermell hm, glomèruls multifíors, en 

 espiga terminal fluixa, molt interrompuda, bractèoles linears alenades, pelu- 

 des, quasi tan llargues com el calze, aquest piloso-glandiílós, de dents un poc 

 desiguals, ovato-apiculades, dues vegades més curtes que el tub, corol•la llanuda 

 exteriorment, de tub igual al calze, anell de pèls oblic, llavi superior transovat, 

 enter, barbut, l'inferior més llarg, amb el lòbul mitjà més gran, escotat, 

 aquenis grans, bruns, llisos. 



Geografia. — Boscos i llocs ombrosos del Pireneu: Vall de Camprodon (Isern!), munia- 

 nyes de Vidrà, Platraver, Coiisacabra, Cabrera, Rupit (Vay.); Prats de Molló, La Presta, 

 Costabona (Gaui.), Vall d'Aran (Bub.). Port de la Picada (Zeu.), Canal de Poinero, Toro 

 pr. de Viella (Llen.!), Ruda (C. et S.). — Jul. -Agost 



S. Valentina 



2,139 - 



clea All. 



S. Valentina Lag. — S. hera- 



(Perquè Lagasca va creure-la pròpia del regne de 

 València; del grec 'HpaxX-^ç, Hèrakles Hèrcules, 

 s'ha format heraclea, equivalent a hercúlea, per 

 la seva robustesa.) 



Perefine, amb la tija de 2-5 dm, ascendent, 

 simple o poc ramiíicada, escassament fullosa, 

 de fulles oblongo-lanceolades, peludes, íistona- 

 des, les inferiors llargament peciolades, obtuses, 

 subcordiformes a la base, les superiors més 

 estretes, agudes, subsèssils; flors rosades, en 

 glomèruls de 3-5 flors disposats en espiga llarga, fluixa i molt interrompuda, 

 bractèoles linears lanceolades, peludes i llargainent pestanyoses, quasi tan 

 llargues com el calze, aquest piloso-glandulós, de dents poc desiguals, lanceolato- 

 cuspidades, cspincscents, dues vegades més curt que el tub, corol•la llanuda per 

 fora, una vegada més llarga que el calze, amb el tub igual a aquell, anell de 

 pèls oblic, llavi superior obtiis, enter, piloso-llanós, l'inferior més llarg, amb 

 el lòbul mitjà més gran, transovat, enter o fistonat, aquenis bruns, llisos. 



ma 

 Dé 



del Munt, del Corb, Platraver, Bassegoda, Rocabruna (Vay.), Prats de Molló (Gaut.), mun- 

 tanyes de la Cèiiia, Tortosa (Llen.!). — Juny-Agost (», 



(i) També als boscos del Moianés, i a les baixes muntanyes del sui de Tarragona, a les Serres de Vandellòs a 

 allitu J relativament feble. (F. Q_.). ' 



382 



