FLORA DE CATALUNYA 



Labiades. 



G. 572.-Phlcmis. 



des, les inferiors llargament peciolades, les florals sèssils, més llargues que 

 els glomèruls; flors purpúries, glomèruls de 5-6 flors, en nombre de 2-5 pa- 

 rells distants a cada branca, que termina en dues fuUetcs estèrils, bractèoles 

 filiformes, alenades, espinuloses a l'àpex, criçades de llargs pèls fuberculosos a 

 la base, més llargues que el calze, aquest eriçat als angles, amb petits pèls es- 

 trellats a les cares, de dents iguals, alenades, espinuloses, esteses, iguals a la 

 meitat del tub, corol•la llargament exerta, coberta de pèls estrellats, de llavi 

 superior escotat, l'inferior amb el lòbul mitjà ovat i subescotat. 



Geografia. — Llocs secs i estèrils : Des de Valldoreix, a la serralada litoral, fins a S. Llo- 

 renç de Bagà i Pobla de Lillet, sense ésser freqüent; Pontons, del Penedès; abundant al 

 Puig dels Carbons, al peu de la Plana d'Ancosa, S. Magí, Sta. Coloma de Queralt, S. Pu- 

 bim; Urgell, cap a Térmens i Menàrguens; Cornudella, de Tarragona. = Regió de Besora, 

 Talaixà, Bassegoda (Vay.), Puigreig (Pui. C), Plana de Vic (Masf.). — Maig-Agost. 



2,146. —Ph. Lychnitis L. 



(és la Phlomis Lychnitis de Clusius, d'igual 

 etimologia que cl Verbascum del mateix nom 

 específic.) 



Sinonímia. — Blenera; cast., candilera, me- 

 chera, candileja, hierba de las torcidas. 



Tiges de 2-5 dm, dretes o ascendents, llenyo- 

 ses i nuoses a la base, simples, albo-tomentoses, 

 fulles lanccolades, verdes i pubescents per 

 sobre, albo-tomentoses per sota, molt enteres, 

 fortament nervoso-reticulades, les inferiors 

 atenuades en pecíol, les altres sèssils, les florals molt dilatades a la base i brus- 

 cament acuminades, iguals als glomèruls o poc més llargues; flors grogues, 

 glomèruls de 3-5 flors, de parells distants, disposats en espiga llarga i inter- 

 rompuda, terminada en flors, bractèoles filiformes, alenades, cobertes de llargs 

 pèls sedosos aplicats, més curtes que cl calze, aquest llargament piloso-sedós, 

 de dents curtes, bruscament alenades, no espinescents, dretes, iguals al terç del 

 tub, corol•la coberta de pèls estrellats, gran, de llavi superior subescotat, bar- 

 but, l'inferior amb el lòbul mitjà obcordiforme. 



Ph. Lychnitis 



Geografia. — Freqüent als boscos, erms i llocs àrids de les zones litoral, mitjana i part 

 de la superior: Montcada, Obac, S. Llorenç del Munt, Montserrat, Viloví, al Penedès; Cor- 

 nudella, de Tarragona; La Manresana i altres llocs de la Segarra. = Part de l'Urgell, Berga 

 (Costa). — Maig-Juliol. 



389 



