PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. 573 -Sideritis. 



Geog}'a fia.— Terrenys incultes, argilosos o salobrencs de la part occidental de Tarragona, 

 de Cambrils a Hospitalet <Salv.!); abundant a diverses localitats d'Aragó, com a Gallocanla 

 (Losc). La posseïm de Monreal del Campo, remesa per Pau. — Juny-Juliol (0. 



2,151. — S. angustifólia Lag. 



(del llatí angustus, rsirct, per l'estretor de les 

 fulles.) 



Perenne, amb la tija de 3-7 dm, llenyosa, 

 dreta, molt ramilicada, de branques dretes, 

 densament tomentoses i fulles lanceolades 

 linears, agudes, mucronades, atenuades a la 

 base, finament serrades a la meitat superior 

 o a l'àpex o enteríssimes, trinerves o quinque- 

 nerves; flors d'un groc fosc, en glomèruls dis- 

 tants disposats en espiga fluixa, bràctees totes 

 d'igual forma, ovato-cordif armes, poc acumina- 



des, dentato-cspinuloses , quasi iguals als glomèruls, calze tuhiloso-acajnpanat, 



pelut, de dents triangulars acumiímdes, suhcspinoses , dretes, poc més curtes 



que el tub, corol•la més llarga que el calze. 



p parviflora Wk. — Flors i bràctees menors, glomèruls més petits i més 



distants, fulles més estretes i menys serrulades, subenteres. 



Geoo•?•<7yia. — Roques i pedruscall calissos deia part auslro-occidental de Catalunya: 

 Tortosa, muntanyes de La Cènia (Llen.!), la 3 -parviflora Wk. — Juny. 



.V. B. La planta de La Cènia és idèntica a la de 



Segorb i a les d'altres localitats del Regne de València 



j^ j. remeses per Pau (^ . 



2,152. — S. Scordioídes L. 



(a aquesta Sideritis Bahuin li atribueix el sinò- 

 nim Sideritis Monspeliaca Scordioides, publicat 

 per Pierre Pena en la seva obra Stirpium ad- 

 versària nova, de 1570; Scordioides, per indi- 

 car una semblança amb els Scordium, que són 

 diversos Teucrium, sobretot per la forma i dents 

 de les fulles.) 



S. Scordioides 



Perenne, amb la tija d' 1-4 dm, llenyosa i molt 



(i) La S. piingens Benth. no is planta catalana. La Súieriíis d'Hospitalet üe l'Infant éi una varietat (var. tarraco- 

 tieiisis F. Q..) de la S. Scordioides. Allí l"he herboritzada repetidament i The estudiada també a l'herbari Salvador. Per 

 aquest motiu deixem de figurar-la. (F. Q_). 



(2) La var. parviflora Wk. de la seva S. angustifólia correspon, precisament, al veritable tipus de la S. angustifo- 

 lia Lag. Als confins de Catalunya i Valencià, com més cap al sud, aquesta planta és anomenada, urabet de gat», i és 

 emprada en medicina popular. (F. Q^.). 



394 



