PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. 573. -Sideritis. 



2,154. — S. hyssopifólia L. 



(per Unir les fulles semblants a les de /'hisop.) 



Sinonímia. — Herba del bàlsam (Vay.) 



Perenne, amb la tija d' 1-4 dm, llenyosa, as- 

 cendent, molt ramificada, fullosa, pubescent 

 o glabrescent, fulles transovades, oblongo-lan- 

 ceolades o lanceolato-linears, atenuades i cuneï- 

 formes, trinerves, enteres o un poc dentades 

 devés l'àpex, flors groguenques, en espigues 

 curtes i compactes que ocupen solament l'ex- 

 tremitat de les branques, bràctees inferiors 

 ovato-lanceolades, més llargues que els glomèruls, les altres cordato-orbicu- 

 lars, acuminades, iguals als glomèruls, totes inciso-dentades, espinoses, calze 

 pelut, de dents lanceolades, espinoses, quasi iguals, pàtulo-erectes, iguals o 

 poc més curtes que el tub, corol•la exerta, amb el llavi superior ovato- 

 oblong, escotat, bilobulat, l'inferior amb el lòbul mitjà còncau, iistonat. 

 Planta molt polimorf a. 



a alpina Wk.; 5. pyrenaica Poir. — Fulles caulinars transovato-cuneïfor- 

 mes, crenato-dentades superiorment, espiga interrompuda a la base. 



S. hyssopifólia 



Geografia. — Llocs secs i pedregoses de les munlanyes : Núria i Serra del Cadí, a Puig- 

 IIançada. = Morens, Coslabona, Bassegoda (Vay,), Setcases (Cod.!), Montgrony, Castellar de 

 N'Huc (Sen.), baixa a Vilaller i prop de Berga (Costa). La a alpina. Wk., a Costabona i iNúria 

 (Vay.), carena fronterera cap a la Vall d'Eina (Gaut.), Vall d'Aran, abundant a Montgarri, 

 Artiga de Viella (Llen.), Ruda (C. et S.), Benasc, Castanesa, Penyablanca, La Renclusa 

 (Zett.), Bassivé (Timb.). A ella hem de referir, segurament, l'observada per Isern a l'Hospi- 

 tal de Viella i per Salvador cap a Salardú. — Juny-Agost. 



S hirsuta 



2,155—8. hirsuta L. 



(per la tija i les fulles molt peludes.) 



Sinonímia. — Herba de la feridura; cast., 

 hierba sanjuanera. 



Perenne, amb la tija d' 1-4 dm, llenyosa, 

 prostrato-ascendent, molt ramificada, de bran- 

 ques piloso-Uanoses, fulles ovato-ohlongues 

 transovato-cunei formes, trinerves, inciso-den- 

 tades, d'un verd clar, + peludes, les inferiors 

 peciolades, les superiors sèssils, flors grogiies 



396 



