PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 575. — MELITTIS L. 



(Melittis i Melissophyllv.m en Plini, són els noms de la tarongina, derivats del grec 

 [j.íXÀ!T-a, l'abella, de aéX'., la mel, per tractar-se d'una planta que plau a les abelles. 

 Per a Leonhard Fuchs aquesta espècie és el Melissophylluin venim.) 



Flors purpúries, molt grans, solitàries o geminades a l'axil•la de fulles flo- 

 rals, pedunciüades, unilaterals, calze acampanat, membranós, inflat, sub- 

 bilabiat, amb el llavi superior bi- o tridentat o quasi enter, l'inferior bilobulat, 

 obert després de la floració, corol•la bilabiada, llarga (3-4 cm), pubescent, de 

 tub llargament exert, dret, nu, llavi superior suborbicular, quasi pla, enter, 

 l'inferior amb el lòbul mitjà més gran que els laterals, estams didínams, exerts, 

 paral•lels, cel•les de les anteres divergents, aquenis trígons, arrodonits a l'àpex. 

 Herbes perennes, piloso-eriçades, de rizoma gruixut, serpentejant, tija de 

 2-4 dm, dreta, generalment simple, i fulles grans, ovato-lanceolades, blanes, 

 peludes, fortament fistonades, peciolades, arrodonides o subcordiformes a la 

 base. 



M. Melissophyllum 



2,161.— M. Melissophyllum L. 



(per les fulles semblmits a les de la tarongina; 

 és cl Lamium montanum Melissae folio de 

 Bahuin.) 



Geografia. — Boscos, barrancs i bardissars tie les 

 muntanyes calisses: S. Climent, pr. de Guardiola de 

 Bagà. = Riera de Marlés (Puj. Cl), La Cellera (Cod.!), 

 prop de Berga (Grau!), Olot (Te.x., Vay.), Massanet de 

 Cabrenys, Font Salada de Vic, Guilleries, Sagaró, fissu- 

 res de les roques del vessant nord de les Escaules i La 

 Salut, de Terrades, Montseny, Collsacabra, Castellfollit, 

 muntanya del Corp (Vay.), Ripoll, Montgrony (Sen.!), 

 S. Llorenç de Cerdans (Caut.). — Maig-Juliol. 



402 



