PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Labiades. 



G. syg-Ajuga. 



a elles, calze pehit, de dents triangulars lanceolades, agudes, iguals al tub, co- 

 rol•la de tub recte, cilíndric, amb el lòbul mitjà obcordiforme. 



Geografia. — Prats i llocs ombrosos, humits : Montcada, S. Miquel del Fai, Gualba, 

 Sia. Fe del Montseny, Vidreres, S. Hilari, Montsoliu. = Moià (Font), Vic (Masf.), partit 

 d'Olot (Boiós, Vay., Tex.), Lladó, Coral TVay.), torrent de Vilalleons (Puigg.!), Carençà 

 (Gaut.), Val! d'Aran (Costa), Ribera de Viella (Llen.), Fos (C. et S.). — Abr.-Juny. 



N. B, A Gualba hi ha formes de flors blanques i de flors rosades. 



2,177. "~ ■^• genevensis L. subsp. de 

 l'A. vulgaris Rouy, apud Rouy 



(del llatí genevensis, ginehrí, perquè es fa a 

 Ginebra) . 



Hom la diferencia essencialment de l'ante- 

 rior pels cstolons hipogeus, prims, llargs i ± 

 cscamosos, productors de rosetons de fuUes 

 radicals transovato-oblongues, peciolades, crc- 

 nato-dentadcs , generalment destruïdes a la flo- 

 rescència, tiges de 15-25 cm, peludes tot al 

 volt, fuUes també peludes o molt pubescents, 

 les basilars llargament peciolades, més petites 

 que les cauUnars mitjanes, destruïdes a la florescència, les florals trilohades, es- 

 piga interrompuda en quasi tota la seva longitud, bràctees superiors blavenques, 

 més curtes que les flors. 



Geografia. — Pastures seques, especialment de les terres calcàries: Vall del Tec, als cos- 

 ters de Costabona, r. r. (Gaut,; Vay., amb dubte), prop de la Presta, Prats de Molló, mun- 

 tanya del Mir ('Compy.). — Maig-Juliol. 



A. Chamaepitys 



2,178. — A. Chamaepitys Schreb. 



(aquesta, per als autors prelinneans, és una de 

 les y_a[j.aí-tToç de Dioscòrides, del grec y^'y-^'f•'•, a 

 terra, i zttoç, pi, és a dir pi petit pinet, pel 

 seu olor de reïna; és la Chamaepitys prima 

 de Dodoneus i el Teucrium Chamaepitys de 

 Linné.) 



Sinonímia. — Herba flatera, herba felera, 

 iva, artètica; cast., iva, pinillo, piniUo oloroso. 



Anual, amb l'arrel cònica, fibrosa, tija de 



414 



