PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Plantaginàcies. 



G. 585. -Plantago. 



19 



20 



Cel•les de la càpsula monospermes, corol•la d'im blanc argentí, ülaments 

 estaminals llargament exerts, lilacis, anteres blanques, fulles pubes- 

 cents, amb 5-9 nervis, pecíol curt i ample P. média. 



Cel•les de la càpsula amb dues o més llavors, corol•la grisenca o bruna, 

 íilaments estaminals breument exerts, bruns com les anteres . 20. 



Cel•les dispermes, bràctees amplament escarioses, negres al dors, iguals 

 a un terç de la longitud dels sèpals, peduncles estriats, molt més 

 llargs que les fulles, que tenen pecíol estret. ... P. Cornuti. 



Cel•les polispermes, bràctees breument escarioses, verdes al dors, iguals 

 a la meitat de la longitud dels sèpals, peduncles no estriats, apro- 

 ximadament iguals a les fulles, que tenen el pecíol subalat 



P. major. 



2,197. — P. Cynops L. 



(derivat del grec y.'jwv, ca, ja fou emprat per Teo- 

 frast; és com si diguéssim plantatge de ca.) 



Sinonímia. — Plantatge de ca, saragatona, 

 herba de les puces; a l' Urgell, matafocs; al 

 Montsant, botges (segons Costa); cast., zara- 

 gatona perenne o mayor, llantén de perro. 



Perenne, amb la tija d' 1-4 dm, llenyosa a la 

 base, tortuosa, molt ramiticada, fullosa, de 

 fulles linears alenades, triquetres a l'àpex, opo- 

 sades o temades, esteses o recorbades, flors en 

 espigues ovoides, denses, sobre peduncles axil'lars més llargs que les fulles, 

 bràctees ovades, les inferiors acuminades en llarga punta herbàcia i obtusa, les 

 superiors bruscament mucronades, sèpals desiguals, els anteriors amplament 

 ovats, obtusos, mucronats, els laterals lanccolats, aguts, carenats, corol•la blanqui- 

 nosa, de lòbuls lanceolato-acuminats i tub arntgat transversalment, càpsula de 

 cel•les monospermes, llavors ei mbi formes, brunes, mats. 



Geografia. — Vores de camins i llocs secs, des de la cosla al PJreneu: Comuna al 

 Vallès, Bages i Bergadà, fins a Núria = Litoral de Tarragona i de Girona fins a Hoca- 

 hruna (Vay.), Port de la Picada TLap.), abundant prop Benasc (Zett.), Vall d'Aran, 

 a Viella, Arties, Salardú (C. et S.). — Maig-Juliol. 



434 



