FLORA DE CATALUNYA 



Plantaginàcies. 



G. 585 -Plantago. 



llargs que les fulles, aquestes filiformes, arquejades, triquetrcs en tota llur lon- 

 gitud, planes per sobre, carenades per sota, molt agudes i calloses a l'àpex, espiga 

 oblonga o cilíndrica, un poc fluixa, amb les bràctees ovato-lanceolades, acumi- 

 nades, subcarenades, iguals al calze, sèpals laterals albo-escariosos, carcnats, de 

 carena verda, estretament alada i pestanyosa, corol•la verdosa, de lòbuls lanceo- 

 lats, molt aguts i tub pelut, cel•les de la càpsula monospermcs, llavors brunes, 

 plano-convcxes. 



Geografia.— 'Roc[UQS i pastures seques de les muntanyes silícies: Montseny; boscos de 

 Rebost, al Bergadà, Serra del Cadí, Ribes, La Molina i altres punts del Pireneu, Cadaqués, 

 Montsant. = La Mola, muntanyes de Prades, S. Joan de l'Erm (Costa), Portús (Vay.), vall 

 de Llo (Gaut.), Sureda (Conill),— Maig-Setembre. 



P. subulata 



2,202. — P. subulata L. 



(del llatí subula, l'alena, per Ics fulles subulades 

 alenades.) 



Perenne, de rizoma llenyés, molt ramificat, 

 amb les branques epigees, llargues i fulloses en 

 tota llur longitud, acaule, amb peduncles radicals 

 de 5-20 cm, drets, gruixudets, cilíndrics, no es- 

 triats, més llargs que les fulles, coberts de 

 pèls ascendents, jullcs linears alenades, rígides, 

 planes, triquetrcs i quasi punxents a l'àpex, amb 

 tres nervis contigus, glabres o pestanyoses, 

 d'un verd fosc, espiga cilíndrica o bé oblonga, 

 compacta, bràctees ovato-lanceolades, carenades, iguals al calze, negroses per la 

 dessecació, sèpals laterals amplament escariosos, carenats, amb la carena bruna 

 i pestanyosa, no alada, corol•la verdosa, de lòbuls ovato-acuminats, tub pelut, 



cel•les de la càpsula monospermcs , llavors ovato- 

 oblongues, plano-convexcs. 



Geografia. — Roques marítimes de la costa nord-est: 

 De Cadaqués al Cap de Creus, roques de Port-Uigat. = 

 De Cadaqués a La Selva, Llansà (Vay., Trem.), marina 

 de Girona (Cufí, ex Vay.), Roses, Cap de Creus (Tex., 

 ex Wilik.), litoral de les Alberes, entre Argelés i Cervera 

 (Gaut.). — Maig-Agost. 



2,203. — P. crassifólia Forsk. — P. ma- 

 rítima Desf, non L. 



P. crassifólia 



(crassifólia, per Ics fulles gruixudetes, crasses.) 

 Perenne, de rizoma carnós, curt, truncat, 



437 



