FLORA DE CATALUNYA 



Plantaginàcies. 



G. 585.-Plantago. 



Perenne, de rizoma gruixut, obcònic, escamós, tiges nul•les i peduncles 

 radicals de 2-3 dm, drets, no estriats, piloso-Uanosos, més llargs que les 

 fulles, aquestes llargament lanccoladcs, atenuades als dos caps, amb 5-7 nervis, 

 sedoses, blanquinoses, dretes, enteres o amb algunes dents separades a la 

 part superior, espiga ovoide o el•lipsoide, un poc peluda, hvàctccs tan amples 

 com llargues, suhorhicnlais, terminades en punta curta i obtusa, escarioses al 

 marge, amb una banda dorsal verda o negra, llargament peludes a l'àpex, sè- 

 pals laterals carenats, acutiúsculs, pestanyosos, lòbuls de la corol•la lanceolato- 

 acuminats, anteres molt blanques, càpsula el•lipsoide, grossa, de cel•les monos- 

 permes, llavors oblongues, molt rugoses, cimbi formes. 



Geografia.— \nd\cad3i a Ics pastures seques dels Alps, Vayreda la ciia de les muntanyes 

 de Núria, jul. de 1880. 



P. argéntea 



P. lanceolata 



2.213. — P. argéntea Chaix 



(per les fulles cobertes de pèls blancs, com ar- 

 gentades.) 



Perenne, de rizoma oblic, truncat, amb llar- 

 gues fibres radicals, tija nul•la i peduncles 

 radicals de 2-4 dm, drets, rígids, lleugerament 

 estriats, amb pèls fins, aplicats, molt més 

 llargs que les fulles, aquestes llargament lan- 

 ceolato-acuminades , atenuades en llarg pecíol, 

 sedoses ar gentades, amb 3-5 nervis, espiga ovoide 

 o subglobulosa, densa i glabra, bràctees ovades, 

 llargament acuminades, escarioses, brunes, sè- 

 pals laterals carenats, bruns, obtusos, glabres, 

 corol•la també glabra, blanquinosa, de lòbuls 

 lanceolato-acuminats , càpsula el•lipsoide, de cel- 

 les monospermes, llavors oblongues, llises, cim- 

 bi formes. 



Geografia. — Roques i pastures de les altes munta- 

 nyes: Costabona, Coma del Tec (Compy.), l•""onl de 

 Corns (Gaut.), Pireneu oriental (Costc, Rouy). -- Maig- 

 Agost ('). 



2.214. — P. lanceolata L. 



(per les fulles de forma lanceolada.) 



(i) Tarabé a les roques calisses del cim del Montse: d'Ares (F. Q.) i del Montsec de Rúbies (Kretschmerl, tcsfe 

 F. Q..). - (F. d). 



443 



