PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Plantaginàcies. 



G. 585.-Plantago. 



Sinonímia. — 'PL•nta.ige de cinc nervis o de fulla estreta; cast., llantén 

 lanceolado o menor. 



Perenne, de rizoma curt i gruixut, tija nul•la, peduncles radicals d' 1-5 dm, 

 drets o ascendents, angulosos, solcats, glabres o amb alguns pèls aplicats, 

 els peduncles molt més llargs que les fulles, que són lanccolaio-acuminadcs, 

 atenuades en llarg pecíol i amb 3-5 nervis, fluixament dcnticulades, gla- 

 brescents, espiga ovoido-oblonga, densa, glabra, amb les bràctees ovato- 

 acuminades, escarioses, negroses, i peludes a la cara dorsal, sèpals laterals 

 carcnats, subpilosos, corol•la blanquinosa, glabra, de lòbuls ovato-agnts, anteres 

 blanques, càpsula cl•lipsoide, de cel•les monospermes, llavors obloiigues, llises, 

 cinibiformes. 



Geografia. — Comuna als' paratges herbosos, des de la costa al l'ireneu. 

 Novembre, 



Abril- 



2,215 —P. rriédia L 



(probablement per considerar-la intermèdia en- 

 tre el grup de Ics Plantago latifolia i el de les 

 Plantago angustifolia de Bahuin.) 



Perenne, de rizoma curt, amb fibres radi- 

 cals primes, tija nul•la i peduncles radicals de 

 2-3 cm, ascendents, cilíndrics, finament estriats, 

 pubescents, 4-5 vegades mes llargs que les 

 fulles, aquestes ovato-el•líptiqucs, amb 5-9 ner- 

 vis, contretes en pecíol curt i ample, pubescents 

 en ambdues cares, primes, esteses en rosetó, 

 espiga ovoido-oblonga, compacta, blanquinosa, 

 bràctees ovades, escarioses, blanques al marge i verdes al dors, més curtes que el 

 calze, sèpals rodons, corol•la albo-argentina, glabra, de lòbuls ovato-oblongs, 

 obtusos, filaments estaminals llargament exerts, lilàcis, anteres blanques, 

 càpsula ovoide, de cel•les monospermes, llavors ovoides, plano-convexes. 



Geografia. — Prats de les altes valls: Des de la serralada superior del Vallès, S. Llorenç 

 del Munt, Fareil i S. Miquel del Fai, fins al Pireneu. = La Garrotxa, Olot (Vay.).— 

 Maig-Agosi. 



444 



