FLORA DE CATALUNYA 



Plantaginàcies. 



P. Cornutii 



G. 585. -Plantago. 



2,216. — P. Cornutii Gouan 



(dedicada a Jacques-Philippe Cornut, botànic 

 francès del segle xvii, autor de l'Enchiridion 

 botanicum parisiense, la primera flora de Paris.) 



Perenne, de rizoma gruixut, truncat, curt, 

 amb nombroses fibres radicals, tija nul•la, 

 peduncles radicals de 2-6 dm, drets, rígids, 

 estriats, glabres o pubescents a la part inferior, 

 molt més llargs que les fulles, aquestes ovato- 

 el•líptiques, atenuades en pecíol llarg i estret, 

 ± carnoses, dretes, amb 7-9 nervis, glabres i 

 lluents, espiga llarga, cilíndrica, atenuada a 

 l'àpex i fluixa a la base, bràctees amplament ovades, escarioses al marge, ne- 

 gres al dors, més curtes que el calze, sèpals arrodonits a l'àpex, corol•la bru- 

 nenca, glabra, de lòbuls lanccolaío-aguts, filaments estaminals poc exerts, an- 

 teres brunenques, càpsula ovoide, de cel•les dispermes, llavors ovoides, planu- 

 convexes. 



Geograjia.— Platges i llocs salats, marítims: Golf de Roses, devés els Cortals de Castelló 

 (^Vay.).— Setembre. 



2,217. — P major L. 



(del llatí major, major, per ésser cl de fulles 

 més amples.) 



Sinonímia. — Plantatge, plantatgc gros o 

 de fulla grossa; cast., llantén mayor o de hojas 

 anchas, lengua de carnero, siete-nervios. 



Perenne, de rizoma curt i gruixut, amb llar- 

 gues -fibres radicals, tija nul•la i peduncles 

 radicals d' 1-4 dm, drets, cilíndrics o compri- 

 mits, no estriats, iguals a les fulles o poc més 

 llargs, glabres o coberts de petits pèls aplicats, 

 fulles amplament ovades, contretes en un pecíol llarg, ample, dilatat a la base, 

 amb 3-5 nervis, gruixudes, ± coriàcies, enteres o sinuato-dentades, esteses en 

 rosetó, espiga llarga, cilíndrica, atenuada a l'àpex, fluixeta a la base, glabra, 

 bràctees ovato-obtuses , un poc escarioses al marge i verdes al dors, la meitat més 



445 



