FLORA DE CATALUNYA 



Plumbaginàcies. 



G. 588. - Stàtice. 



Perenne, de rizoma dur, amb branques curtes, tiges d' 1-4 dm, dretes, 

 flexuoses, ramiíicades superiorment, de branques ascendents, curtes, les estè- 

 rils nul•les o poc nombroses (1-2), fulles transovades espatuladcs, atenuades 

 en pecíol pla, acutiúscules, mucronulades, coriàcies, glaucescents, subondula- 

 des al marge i obscurament trinerves, espiguetes bi- o triflores, poc separades, 

 un poc arquejades, en espigues unilaterals ± fluixes i disposades en una pa- 

 nícula ohlonga, fluixa i generalment més curta que la resta de la tija, bràctea 

 exterior ovada, obtusiúscula, la interior doblement llarga, oblonga, carenada, 

 bruna, d'un bru clar al marge, la part més obscura prolongada en una 

 punta que no arriba al marge, tub del calze pelut als nervis, doblement llarg 

 que el limbe de lòbuls curts, obtusos, corol•la d'un violat fosc. 



Geo^ríj//a.— Terrenys salobrencs del litoral: Delta de l'Ebre (Webb), S. Carles de la 

 Ràpita, cap a les salines dels Alfacs (Costa), illa de Sia. Llúcia, al Rosselló (Trem. in Hb. 

 Cad.), litoral de la Mediterrània (Costa). — Juny-Seieinbre. 



2,232. — S. duriúscula Gir. 



(per les tiges de consistència una mica dura.) 



Perenne, de rizoma curt i primet, tiges 

 d' 1-4 dm, dretes, primes, però rígides, ramiíi- 

 cades quasi des de la base, amb algunes bran- 

 ques inferiors estèrils, fulles transovato-espatu- 

 ladcs, mútiques o mucronulades, coriàcies, uni- 

 nerves, atenuades en pecíol canaliculat, espi- 

 guetes uni- bifiores, petites, separades, en espi- 

 gues linears, unilaterals i fluixes, que formen 

 una panícula ampla, també molt fluixa i rami- 

 ficada, bràctees brunes, amb marge estret, esca- 



riós, blanc, l'exterior lanceolato-aguda, la interior oblongo-linear , tres vegades 



més llarga i obtusa, tub del calze pelut, doblement llarg que el limbe, que té els 



lòbuls lanceolats, obtusiúsculs, amb nervis sortits, vermellosos, corol•la d'un 



violat pàl•lid. 



P cataldunica Costa — Branques inferiors estèrils, bràctees amb ample 



marge escariós, blanc, l'exterior obtusa, limbe del calze poc més llarg que el 



tub, de lòbuls oblongo-linears. 



Y prócera VVk. — Branques estèrils escasses, les fèrtils subdicòtomes, 



bràctees amplament blanques al marge. 



Geografia. — Rara als prats salobrenes de l'Urgell (Costa). La j3 caíalaunica Costa, a 

 l'Estany d'Ibars. = Guixeres immediates a Balaguer (Costa), Miralcamp (Sen.l). litoral de 

 Girona (Cufí, ex Vay.), Cadaqués, Llansà, Roses, etc. (Vay.). La y proceta Wk., a Alfarràs, 

 Casserres, Montsec, Lleida (Vay.). —Jul.-Setembre. 



459 



