FLORA DE CATALUNYA 



Plumbaginàcies. 



G. 588.-Stàtice. 



Geografia.— En llocs semblants als que sol habitar l'cspècie anterior i quasi sempre en 

 companyia d'ella: Lleida, a Gardeny, i Urgell, a l'estany d'Ibars. — Montsoà, ütxafava 

 (Sen.l), comuna als terrenys salobrencs del pla d'Urgell i a la península dels Alfacs (Costa;. 

 — Jul. -Setembre. 



2,235 —S. virgata Willd. 

 Pourr. 



S. oleifólia 



S. virgata 



(del llatí virga, la verga, per les tiges nombroses 

 i primetcs eom vergelles; oleifólia, amb fulles 

 semblants a les de l'olivera, Olea europaea.) 



Perenne, de rizoma llenyós, llarg, ramificat, 

 amb branques epigees cobertes de fulles acos- 

 tades, però que no formen rosetó, tiges d' 1-4 

 decímetres, dretes, primes i fíexuoses en zig- 

 zag, ramificades des de prop de la base, bran- 

 ques estèrils nombroses, rígides, subpunxents, 

 amb entrenusos llargs i prims, fulles espaiulato- 

 cuneïformes, un poc coriàcies, uninerves, atenuades en pecíol, no rugoses, 

 agrupades a l'àpex de les divisions del rizoma, espiguetes, generalment, uni- 

 biflores, rarament amb 3-4 flors, arquejades, distants, en espigues unilaterals 

 fluixes i esteses, que formen una panícula ovoido-oblonga, fluixa, molt niés 

 curta que la resta de la tija, hràctca externa lanccolada, carenada, aguda, 3-4 

 vegades més curta que la interna i circuïda d'tm marge estret, escariós, bru, 

 calze de tub encorbat, de doble llarg que el limbe, pubescent als angles, de dents 

 ovades, amb nervis sortits, vcrmellosos, corol•la violada, bastant gran. 



Geografia. — ]Xoc\\iQs i terrenys salobrencs del litoral: L'Escala, Can Tunis, Prat de Llo- 

 bregat, a la vora del llac de la Ricarda. = Des de l'Escala a Salou i als Alfacs (Costa), Al- 

 facs, Salou, Empúries i Roses (Vay.), Cap de Creus (Trem., in Hb, Cad.i). — Juny-Se- 

 lembre. 



S. TrémolBÜ 



2,236. — S. Trémolsii Rouy — S. sal- 

 suginosa Trem., non Boiss. 



(dedicat per Rouy a Frederic Trèmols, botànic 

 català, que descobrí aquesta Statice al Cap de 

 Creus.) 



Perenne, de rizoma gruixut, llenyós, rami- 

 ficat, amb branques tortuoses i ascendents, 

 guarnides de fulles molt acostades a la part 

 superior, quasi imbricades, esteses o reflexes, 

 però no en rcsetó, tiges d' 1-3 dm, dretes o 

 ascendents, primes, flexuoses en zig-zag, gla- 



461 



