PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Globula-iiàcies. G. 589 -Globulària. 



Petit arbust de tiges prostrato-radicants , molt ramificades, cespitoses, amb 

 les fulles agrupades en rosetó a la base dels peduncles, es patulato-cuncïf or- 

 ines, atenuades en pecíol, emarginato-cordiformes a l'àpex, petites, carnoses, 

 llustroses, uninerves, caduques, flors d'un blau grisenc, en capítols petits, a 

 penes d'i cm, densos, capbaLxos, sobre peduncles curts, a la fi de 5-15 cm, 

 quasi nus, invòlucre pelut, compost de nombroses hràctees ovades, pestanyoses, 

 peludes a la base, viés curtes que les flors, receptacle glabre, amb escames 

 lanceolades, coriàcies, persistents, tub del calze eriçat als angles, amb les 

 dents lanceolato-acuminades, corol•la subbilabiada, de lacínies linears, les dues 

 superiors un poc més curtes que les tres del llavi inferior. 



p nana Camb. — G. nana Lamk.; raça de l'anterior apud Rouy — Més pe- 

 tita en totes les seves parts, fulles linears cuneïformes, amb petits fistons, 

 peduncles nus, molt curts, quasi nuls; planta freqüentment aplicada a les 

 roques. 



Geografia.— Roques i pedruscall de les muntanyes calisses: Boscos de Berga, Ribes i 

 Pireneus. = Vic, Surroca i valls altes dels Pireneus centrals (Costa), Lladó, muntanya del 

 Mont, Puigsacau, S. Amanç (Vay.), Terrades (Sen.), prop de Benasc (Zett.). La ,3 «a«í? 

 Camb. (herba negra, Iluqueta), comuna a la serralada superior del Vallès, Montserrat, 

 Monsant, Tagast, Cadí, Núria. = La Mola, La Pena, Montsec, Berga (Costa), Olot (Tex.), 

 Penyablanca (Zett.); Vall d'Aran, a Gausac, Montgarri (Llen.), Port de Beret (Timb.), 

 Arties, Salardú (C. et S.). — Maig-Agost. 



N. B. — No consignem la G. spinosa L., que posseïm de Serra Morena, Segura (Múr- 

 cia) i Serra Maria (Granada), referida per alguns autors a Montserrat, perquè ni l'hem ob- 

 servada nosaltres en tota la muntanya, ni sabem que el P. Marcet o algun altre botànic 

 contemporani l'hagi trobada allí. 



466 



